ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
COMMISSION DECISION
of 23 March 2011
on the State aid C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) implemented by Germany for Glunz AG and OSB Deutschland GmbH
(notified under document C(2011) 1764)
(Only the German text is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2011/524/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) (1) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above (2) and having regard to their comments,
Whereas:
I. PROCEDURE
(1)
By letter dated 4 August 2000, registered on 7 August 2000, the German authorities notified their intention to provide an aid intensity of 35 % for an investment aid in favour of the establishment of an integrated centre for wood processing in Nettgau (Saxony-Anhalt) by Glunz AG and OSB Deutschland GmbH. The proposed aid was registered with the number N 517/2000.
(2)
After the submission of additional information, the Commission adopted, on 25 July 2001, a decision not to raise objections to an aid intensity of 35 % based on the Multisectoral Framework on regional aid for large investment projects (3) (hereinafter referred to as ‘MSF 1998’).
(3)
By judgement of 1 December 2004, the General Court decided in case T-27/02 (4), Kronofrance/Commission, to annul the above mentioned Commission decision.
(4)
Therefore, the Commission has to take a new decision on the basis of the notification of the German authorities of 7 August 2000.
(5)
By letter dated 17 December 2004, the Commission asked the German authorities whether they wanted to submit further information to the notification of 7 August 2000 due to the annulment the Commission’s decision and sent a reminder on 3 March 2005. The German authorities replied by letter of 23 March 2005, but did not submit additional information at that stage.
(6)
Moreover, it has to be noted that the German authorities granted in February 2000 the present aid on the condition that it would be approved by the Commission. The German authorities started to pay out the aid after the no objection decision of the Commission of 25 July 2001.
(7)
However, following its annulment by the General Court, the decision of 25 July 2001 must be considered as never to have existed and the German authorities thus did not receive an approval from the Commission on the aid intensity proposed (5). The Commission has accordingly transferred the case to the register of illegally granted aid under aid NN 18/05.
(8)
By letter dated 20 July 2005, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) in respect of the aid.
(9)
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union (6). The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
(10)
The Commission received comments from interested parties. It forwarded them to Germany, which was given the opportunity to react; its comments were received by letters dated 24 October 2005 and 24 January 2006.
(11)
By letter dated 28 February 2006, Germany requested, in the meaning of Article 7(6) of Council Regulation (EC) No 659/1999 (7) the suspension of the formal investigation procedure in view of the pending appeals brought by Germany and Glunz AG before the Court of Justice of the European Union (joined cases C-75/05 P and C-80/05 P) against the judgement of the General Court in case T-27/02, Kronofrance/Commission.
(12)
By letter of 9 March 2006, the Commission accepted the suspension of the procedure until after the judgement of the Court of Justice in joined cases C-75/05 P and C-80/05 P Federal Republic of Germany and Others v Kronofrance SA.
(13)
The Court of Justice in its ruling of 11 September 2008 (8) decided to uphold the decision made by the General Court. Following this, the formal investigation procedure in case C 28/05 resumed.
(14)
Germany submitted additional information by letter dated 4 August 2009 and, following a request for information of the Commission, by letter dated 19 July 2010.
II. DETAILED DESCRIPTION OF THE AID
2.1. THE AID MEASURE
(15)
The Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt decided on 29 February 2000 to grant investment aid for the establishment of a centre for wood processing in Nettgau (Saxony-Anhalt) to Glunz AG and OSB Deutschland GmbH. The total aid amounts to EUR 69 797 988.
(16)
According to the notification of 4 August 2000, the aid is given in the form of a grant for an amount of EUR 46 201 868 under the 28th Framework of common interest ‘Improvement of the regional economic structures’ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‘Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’ (9)), approved by the Commission. This grant corresponds to 23,17 % gross of the eligible cost.
(17)
Furthermore, an investment premium is given on the basis of the Investment Premium Law 1999 (10) (Investitionszulage), approved by the Commission for an amount of EUR 23 596 120. This investment premium amounts to 11,83 % gross of the eligible investment cost.
(18)
According to information submitted by Germany, an amount of EUR […] (11) was already paid out on the basis of the 28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‘Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’ , while an amount of EUR […] was already paid out as Investitionszulage. Thus, an aid amount of totally EUR […] was already paid out by the German authorities to the beneficiaries (out of the agreed total amount of EUR 69 797 988).
2.2. THE BENEFICIARY
(19)
There are two aid beneficiaries.
(20)
One of the aid beneficiaries is Glunz AG, Hamm (North-Rhine-Westphalia) which was founded in 1932 and was then operating in the field of timber-based materials. Since the 1960s, the company manufactures and markets exclusively Particle boards, MDF (Mittel-dichte Faserplatte - medium density fibre board), OSB (Oriented Strand Board) and plywood. At the time of the notification, TAFISA, which belongs to the Portuguese SONAE-group, held 96,03 % of the shares of Glunz AG.
(21)
The other aid beneficiary is OSB Deutschland GmbH (hereinafter ‘OSBD’) which belongs at 100 % to TAFISA and thus is an affiliated sister company to Glunz AG as they both have the same mother company TAFIS. OSBD was created on 16 July 1999 and upon full completion of the investment in Nettgau, started with the manufacturing and marketing of OSB products.
2.3. THE PROJECT
(22)
The investment project is located in Nettgau, Saxony-Anhalt (Germany) an assisted area in virtue of article 107(3)(a) of TFEU. In this region the maximum permitted aid intensity for the support of new investments was 35 % gross with regard to large undertakings at the time of notification.
(23)
Glunz AG and OSBD set up, on a land not yet used for industrial purposes, a centre for wood processing which will comprise two combined plants. The first plant, owned by OSB Deutschland GmbH, manufactures OSB. The second plant, owned by Glunz AG, manufactures particle board. The German authorities stated that both plants have their production lines linked to each other by a common technical infrastructure. Moreover, they advanced that both OSB panels and particle board panels are further processed and refined through the same grinding line, the same lamination equipment and the same tongue and groove equipment. In addition, they put forward that particles deriving from the treatment of OSB are used in the neighbouring particle board installation. Furthermore, the German authorities submitted that a central administration will manage both plants including their marketing, supply and distribution activities.
(24)
Additionally, the German authorities argue that the concept of the integrated centre for wood processing of Glunz and OSBD offers several advantages thanks to an optimised conception of the installation through a single technical infrastructure in particular as concerned the treatment of the wood panels produced. They advance that it enables an optimal use of the wood assortment including the better utilisation of raw material and internal recycling.
(25)
The notification of 7 August 2000 mentions that part of the aid will be granted in favour and the OSB plant and part of it in favour of the particle board plant. The aid foreseen in favour of the OSB plant amounts to EUR 28,61 million for eligible investment cost of EUR 81,8 million, corresponding to an intensity of 35 % gross. The aid granted in favour of the particle board plant amounts to EUR 41,18 million for eligible investment cost of EUR 117,6 million, corresponding to an intensity of 35 % gross.
(26)
At the time of the notification, the German authorities estimated that the integrated centre for wood processing in Nettgau would create 355 permanent jobs. The jobs were distributed to the respective plant as follows: 234 jobs would be created in relation to the particle board plant production and 121 in relation to the OSB plant production. The German authorities indicated that 520 indirect jobs created in relevant assisted areas. Amongst them 33 are indirect safeguarded jobs. The new investment in Nettgau was to be realised between January 2000 and end of 2002. The production was intended to start in the course of 2001 and full operation was to be reached after 2 years.
(27)
The production capacity of the new OSB-plant was estimated to amount to […] m3 in 2002. In 1999, the capacity for OSB-products of the TAFISA-group was […] m3.
(28)
In 1999, the capacity for particle board within the Glunz group amounted to […] m3. According to the German authorities, the total production capacities will reach […] m3, thus the new plant in Nettgau will create new capacities of […] m3.
III. REASONS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
(29)
The maximum allowable aid intensity under MSF 1998 is determined on the basis of a calculation which involves the application of a number of assessment factors, and, in particular, the factor indicating the state of competition in the sector concerned (‘factor T’), for which there are four levels: 0,25, 0,5, 0,75 and 1. It can only be set at 1 if the sector (defined at the lowest NACE level) is not facing overcapacity (overcapacity test) and/or if the relevant market (defined as the product envisaged and its substitutes) is not in relative decline (declining market test).
(30)
The Commission, in its decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, had doubts as to definition of the relevant market to which OSB belongs and consequently could not establish whether the market is in decline or not for defining the competition factor ‘T’.
IV. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
(31)
The Commission received on 22 November 2005 a joint submission (12) by competitors belonging to the KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG and Kronofrance S.A.).
(32)
In their submission, the KronoGroup companies argued in favour of a market definition comprising OSB and softwood plywood. Hardwood plywood is significantly more expensive and is used predominantly in areas (furniture and decorative applications) where OSB and softwood plywood are not or hardly used. They referred to a study made by Jaakko Pöyry (13) and to a publication of the Finnish Forest Research Institute substantiating this claim.
(33)
KronoGroup raised some further issues which can be summarized as follows.
(34)
KronoGroup claims that the Commission, when calculating whether the market was in decline, should use data for the period until 1999 as such data were already available at the time of the initial approval decision (July 2001) which was later annulled by the General Court. It also alleges that in the period 1995-99, particle board had a negative average growth rate of - 4,626 %. The submission however acknowledges that in the period 1994-99, particle board had a positive average growth rate of 0,456 % (even if below the growth of the EEA manufacturing industry as a whole).
(35)
KronoGroup also claims that the Commission, rather than calculating a common aid intensity for the whole project, should assess separately the aid to the OSB plant and the aid to the particle board plant as the two investments, the two production lines and the two product markets can clearly be separated. This would entail a separate calculation of all the assessment factors for the two plants.
(36)
KronoGroup further alleges that in parallel to its investment in Nettgau, Glunz closed down its particle board plant in Sassenburg (located at a distance of 30 km, although in a different Land, i.e. Lower Saxony (14)). It cites newspaper articles according to which the entire workforce of the plant in Sassenburg was taken over in the new plant in Nettgau. This, according to KronoGroup, is contrary to the aim of the MSF 1998 to create jobs in the region concerned for those living in the region, and these jobs should not be taken into account when determining the capital/labour factor and the regional impact factor defined in the MSF 1998 (both of which build on the number of jobs created by the investment).
(37)
Finally, KronoGroup also claims that the Commission should have ordered an injunction to provisionally recover the aid pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 659/1999 (recovery injunction for unlawful aid) since Glunz and OSBD obtained substantial competition advantages through the partly disbursed aid.
V. COMMENTS FROM GERMANY
(38)
The observations of Germany can be summarised as follows.
5.1. COMMENTS WITH REGARD TO THE DEFINITION OF THE RELEVANT MARKET FOR OSB
(39)
Germany considers that the relevant market regarding OSB consists of OSB and plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing/walls. This market is not declining.
(40)
The end-use applications in which OSB substitutes plywood broadly correspond to the main areas of application for softwood plywood. In key areas of application of hardwood plywood (furniture industry, construction industry and fitting out of transport vehicles), however, OSB cannot be used because of its technical characteristics. Including OSB in the overall market for hardwood and softwood plywood would not therefore be in line with the actual conditions on the markets concerned. This is confirmed in an expert opinion dated 21 October 2005 drawn up by Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry estimates the following percentages for the substitution potential of OSB in the above areas of application: packaging 40-60 %; hoarding 70-80 %; roofing 70-90 %; flooring 50-80 %; sheathing/walls 70-90 %.
(42)
In the furniture industry, OSB is not suitable for visible applications owing to its surface characteristics. The surface of OSB is not visually attractive since it is manufactured using oriented strands of wood which makes it rough and uneven. OSB cannot therefore be decoratively coated. OSB is only suitable for non-visible furniture parts (e.g. support structure for upholstered furniture). In the area of non-visible furniture parts, however, OSB cannot compete in terms of price with the far cheaper types of particle board, which are generally used in this context.
(43)
In the construction industry (formwork), it is crucial that the sheathing/shuttering/framework materials used with regard to poured-in place concrete have a smooth surface. Owing to the unevenness caused by the manufacturing process, OSB has to be specially coated for fair-faced concrete in order to ensure that the fair-faced concrete has an even surface. This further processing is expensive and raises the price of the end product. In comparison with plywood, OSB is only competitive if it can be re-used on several occasions as a framework. However, for practical reasons, this will not necessarily be the case. Since the boards are heavily used at construction sites, their surface may become damaged. If cracks appear, there is a danger that the OSB will become warped by water or moisture or deformed in some other way. Therefore, repeated use of expensive processed OSB is not necessarily possible. In addition, the edges of OSB may be unstable and susceptible to moisture. Furthermore, materials used as a framework for cement need to be very difficult to split and bend. In this respect, OSB does not satisfy the demands which the construction industry makes of framework materials. Softwood plywood on the other hand is in view of its relatively low cost and even surface very suitable for this use, as can be seen by the volume actually used for formwork.
(44)
In the area of transport vehicles, it is also important that the surface should be even as the boards used here often have to be coated. Coating OSB is for various reasons often not easily practicable. Even if OSB is coated, for example with melamine paper, there is a risk that the coating will crack owing to the uneven surface of the OSB. When a lift truck is being loaded, pressure is put on the surface at certain points. There is a danger that in such cases in a damp or wet environment, water may seep into the board causing it to become deformed or warped. Stable surface coating can only be guaranteed by expensive further processing. The surface of OSB is, unlike hardwood plywood, which is relatively resistant to scratches, pressure points etc. given the particular hardness of its surface, also otherwise not sufficiently resistant to withstand the effects of pressure in the field of transport.
(45)
Assessment of the scope for substituting OSB with softwood plywood on the one hand and hardwood plywood on the other rests largely on the technical properties and possible uses of OSB and on the price difference compared with hardwood plywood. Whereas hardwood plywood is superior to softwood plywood and OSB in all technical respects, the price difference between hardwood plywood on the one hand and OSB and softwood plywood on the other means that hardwood plywood lacks competitiveness in the areas of application dominated by OSB and softwood plywood. It would therefore be wrong to assume that OSB can be substituted by all types of plywood, including hardwood plywoods.
(46)
There exists a large overlap between the market for OSB and plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing/walls on the one hand and the market for OSB and softwood plywood on the other. There is only a difference between the two market definitions in relation to the construction industry (formwork). OSB is unsuitable for this area, whereas softwood plywood is eminently usable and is indeed employed. The core common message is that hardwood plywood must not be included in the market for OSB.
5.2. COMMENTS ON THE EVOLUTION OF THE MARKET FOR PARTICLE BOARD
(47)
Germany considers that the competition factor should also be set at 1 for the particle board market, which should not be regarded as declining, as there is a strong upward trend within the meaning of paragraph 7.8 of the MSF 1998.
(48)
To substantiate this, Germany submitted a study by Professor Stefan Collignon (Harvard University, the Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) according to which long-term growth in the market for particle board between 1972 and 2003 was 36 % faster than in manufacturing industry as a whole. Germany is of the opinion that under paragraph 7.8 of the 1998 MSF, this strong, long-term upward trend means that the particle board market cannot be regarded as in decline.
5.3. COMMENTS ON ASSIGNING AID INTENSITY TO DIFFERENT PARTS OF THE PROJECT
(49)
In Germany’s view, should the Commission nevertheless take the view that the competition factor ‘T’ is 0,75 for the particle board market while it is 1 for OSB, the common aid intensity must be determined for overall project in Nettgau on the basis of the contribution margins of the two production lines, i.e. for OSB and particle board production.
(50)
The contribution margin is the amount which a product contributes to covering fixed costs and to achieving the company’s net profit. It is calculated as the difference between earnings and the variable costs incurred directly for that product.
(51)
By using contribution margins as a reference, the aid intensity would be assigned to the individual parts of the investment project in Nettgau in accordance with the actual contribution of OSB and particle board, as products, to the operating result.
5.4. COMMENTS ON OTHER POINTS RAISED BY KRONOGROUP
(52)
Germany considers the assessment of the aid should be based on facts that were known on 7 August 2000, i.e. at the time of the notification.
(53)
According to Germany, this results from the interpretation of the MSF 1998. Germany refers in this respect to point 3.1 of the MSF 1998, which provides that the maximum allowable aid intensity is identified on the basis of the regional aid ceiling valid at the moment of notification. Moreover, point 3.6 of the MSF 1998 foresees the calculation of market share prior to the aid application. Also, the Annex to the MSF 1998 indicates in the section ‘ex-post control’ the possibility for the Commission to verify the accuracy of the information provided in the context of the notification.
(54)
Germany claims furthermore that apparent consumption data for 1999 were not known at the time of the notification. In any event, in order to obtain the average annual growth rate of apparent consumption over 5 years, as required in point 7.8 of the MSF 1998, apparent consumption data covering 6 years instead of five as proposed by KronoGroup are necessary. This is due to the fact that the growth rate for a given year is calculated by comparing apparent consumption in 2 distinct years.
(55)
As regards the alleged relocation of jobs, Germany confirms the closing of the plant in Sassenburg. Germany explained in this respect that the Sassenburg plant was the oldest particle board plant of Glunz and was making significant losses. Therefore, it had no chance to survive and had to be closed, independently of the new investment of Nettgau. […] employees that had previously been employed in Sassenburg were transferred to Nettgau (making up […]% of the workforce there).
(56)
In their comments on the observations of the KronoGroup, the German authorities add that in any event, the MSF 1998 only requires that the new jobs be created in the region concerned, but not that they have to be filled with employees from this region. The main aim is to foster the development of the assisted region in question.
(57)
Germany indicated that some of the machinery were also transferred from Sassenburg to Nettgau; these however were excluded from the eligible costs of the project and thus did not receive aid. In any event, with a book value of some EUR […], these machines represent a very small part of the overall investment project.
VI. ASSESSMENT OF THE AID
(58)
The following assessment is based on the facts, figures and situations as they were known at the time of the notification on 7 August 2000. Since some time has elapsed between the original notification and the current decision, situations might have changed, markets might have developed and facts concerning the project might have turned differently than was originally planned. However, this cannot be taken into account by the Commission in this assessment. In general, the Commission has to take a decision before the investment is actually carried out, on the basis of estimates of future perspectives and market figures. The aid intensities are nevertheless not adapted afterwards if some years later figures show that the market has, for example, turned out differently. Although in the present case the Commission has to take a decision more than 10 years after the original notification took place, it must nevertheless base its assessment on the facts and situations known at the time of notification and not on information arising thereafter.
6.1. EXISTENCE OF AID UNDER ARTICLE 107(1) TFEU
(59)
The present aid measure was granted by a Member State and through State resources in the sense of Article 107(1) TFEU (see point 2.1 of the present decision). The aid confers an advantage to Glunz and OSBD as they otherwise would have had to bear the whole costs of the investment on their own. As a significant volume of the concerned wood boards is transported across international borders, there exists an international trade in the wood-industry concerned. Therefore, financial advantages favouring the two concerned companies may distort competition in a way that can affect trade between Member States. Consequently, the Commission considers that the notified measure constitutes State aid to Glunz AG and OSBD within the meaning of Article 107(1) TFEU.
6.2. NOTIFICATION REQUIREMENT
(60)
According to Article 108(3) TFEU, Member States have to notify all aid measures before putting them into effect. The proposed aid is to be granted in the context of two regional schemes which were already approved by the Commission.
(61)
However, under the rules laid down in the MSF 1998, the aid intensity to be granted for large investment projects is excluded from the scope of application of approved schemes if aid to the relevant investment project exceeds certain thresholds.
(62)
The planned aid amounts totally to EUR 69 797 988. If the aid is considered as concerning a single investment project, the notification requirement laid down in point 2.1(ii) of the MSF 1998 is fulfilled as the total aid is at least EUR 50 000 000.
(63)
As mentioned under point 2.3 of the present decision, the German authorities argued extensively in their notification that the present aid measure concerns a single investment project.
(64)
Point 7.2, second paragraph of the MSF 1998 stipulates that an investment project should not be artificially subdivided into sub-projects in order to escape the notification obligation. In the present case this would however not occur. Indeed, even if it was considered that the investment concerns two distinctive investment projects, the notification requirements would still be fulfilled for the investments in the Glunz plant and in OSBD plant.
(65)
The Commission thus concludes that the aid is to be notified and assessed according to the MSF 1998.
6.3. THE THREE ASSESSMENT CRITERIA OF THE MSF 1998
(66)
Under the MSF 1998, the Commission has to identify, in order to determine the maximum allowable aid intensity for a proposal to award aid, the maximum aid intensity (regional aid ceiling) which a company could obtain in the assisted area concerned within the context of the authorised regional aid system valid at the moment of notification.
(67)
As the notification took place on 7 August 2000, the regional aid map 2000-06 is applicable (16). Nettgau in Saxony-Anhalt is a region falling under Article 107(3)(a) TFEU, with a regional aid ceiling of 35 % GGE at the time of notification. The Commission notes that the proposed aid intensity of 35 % gross corresponds with the applicable regional aid ceiling.
(68)
According to the rules laid down in the MSF 1998, the Commission has then to assess three specific adjustment factors that have to be applied to the percentage figure of 35 % in order to calculate a maximum allowable aid intensity for the project in question, namely, the competition factor (T), the capital/labour factor (I), the regional impact factor (M).
(69)
It is recalled here that according to the KronoGroup, rather than calculating a common aid intensity for the whole project, the Commission should assess separately the aid to the OSB plant and the aid to the particle board plant as the two investments and the two product markets can clearly be separated.
(70)
The Commission notes in this respect that point 7.2 of the MSF 1998 defines an ‘investment project’ as an initial investment in fixed assets in the creation of a new establishment, the extension of an existing establishment or engaging in an activity involving a fundamental change in the product or production process of an existing establishment.
(71)
The German authorities provided detailed arguments concerning the links that exist between the two plants, set up on the same site by two sister companies of the same group. Both plants have their production lines linked to each other by a common technical infrastructure. Both OSB panels and particle board panels are further processed and refined through the same grinding line, the same lamination equipment and the same tongue and groove equipment. In addition, particles deriving from the treatment of OSB are used in the neighbouring particle board installation. Furthermore, a central administration will manage both plants including their marketing, supply and distribution activities.
(72)
In light of the strong technical, functional and administrative links that exist between the two plants set up on the same site, the Commission considers that the investments in the OSB and particle board plant form a single investment project, i.e. an initial investment in the creation of a new establishment. Consequently, the maximum allowable aid intensity will be calculated for this overall investment project.
6.3.1. COMPETITION FACTOR (T)
6.3.1.1. Applicable rules
(73)
According to point 3.2 of the MSF 1998, the authorisation of aid to companies operating in sectors which are in structural overcapacity poses particular risks for the distortion of competition. Indeed, any capacity expansion, which is not compensated by capacity reductions elsewhere, will exacerbate the problem of structural overcapacity. The Commission notes that the notified project will create new capacities on the European market. The competition factor has thus to involve an analysis of whether the proposed project would take place in a sector or sub-sector suffering from structural overcapacity.
(74)
Pursuant to point 3.3 of the MSF 1998, when sufficient data on capacity utilisation is available, the Commission has to limit the determination of the competition factor to the existence or not of structural/serious overcapacity in the sector or sub-sector concerned.
(75)
According to point 3.4 of the MSF 1998, it is only in the absence of sufficient data on capacity utilisation that the Commission will consider whether the investment takes place in a declining market. However, following the Judgement of 1 December 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Commission), the General Court ruled that point 3.4 and 3.10 of the MSF 1998 must be understood as meaning that, where the data on capacity utilisation in the sector concerned does not allow the Commission to reach the positive conclusion that there is structural overcapacity, the Commission must consider whether the market in question is a declining market. The Court of Justice in joined cases C-75/05 P and C-80/05 P Federal Republic of Germany and Others v Kronofrance SA upheld the judgement of the General Court.
(76)
Therefore, the Commission will first analyse if there is sufficient data on capacity utilisation and then it will, if the data on capacity utilisation is not sufficient or if this data shows there is no structural overcapacity, analyse if the market is in decline on the basis of data on apparent consumption. Moreover, following point 3.6 of the MSF 1998, the Commission has still then to analyse if the beneficiary(ies) of the aid, prior to making an application for aid, does already have a market share of 40 %.
(77)
The market data on capacity utilisation has to be established at the lowest available segmentation of the NACE classification. Moreover, in order to establish whether the market is in decline and whether the market share ceiling is exceeded, the Commission also has to define the relevant market of the product(s) concerned by the investment project.
6.3.1.2. The product(s) concerned
(78)
The investment project concerns the production of OSB (Oriented Strand Board) and particle board.
(79)
Particle board is a wood panel made of the crushing of roundwood-shaving and/or recycled wood-shavings which are agglomerated by an organic binder. It is mainly used in the furniture industry and for internal house finishing.
(80)
OSB is a wood panel made of wood strands composed in three layers. The raw material used to make OSB is pine wood. OSB is mainly used in the prefabricated building industry, the packaging industry and for the restoration of old buildings. OSB was invented in the 1950s in North America. During the 1980s and 1990s it has gained wide acceptance in the wood panel market and was used as a substitute for the more expensive (softwood) plywood.
6.3.1.3. Relevant market
(81)
According to point 7.6 of the MSF 1998, the relevant product market(s) compromises the products envisaged by the investment project and, where appropriate, its substitutes considered by the consumer (by reason of the products’ characteristics, their prices and their intended use) or by the producer (through flexibility of the product installations). The relevant geographical market compromises usually the EEA or, alternatively, any significant part of it if the conditions of competition in that area can be sufficiently distinguished from other areas of the EEA.
(82)
As mentioned above, the project concerns the production of OSB and particle board. According to the German authorities, the production facilities do not allow to produce distinct products but only variations of the same products, i.e. with a different surface quality. The German authorities thus argue that, from the manufacturing point of view, substitution at the production side through flexibility of the production installations should be excluded.
(83)
At the demand side, particle board and OSB are to a certain extent substitutable, namely in the field of prefabricated building industry. However, the substitution between particle board and OSB seems to be very limited as it would be less than 10 % of the market size (17). This limited substitution seems to be due to the differentiation in end-uses and the significant price difference (EUR 285/m3 for OSB to EUR 117/m3 for particle board). The Commission considers that this is too marginal to justify that OSB and particle board would be assigned to the same product market.
(84)
In its decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU, the Commission considered that particle board constituted a separate product market. Since this finding has not been contested, the Commission concludes that for the purposes of this assessment particle board constitutes a relevant product market on its own.
(85)
As regards OSB, the decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU indicated that substitution to a certain extent seems to exists in the EEA between OSB and (certain types/segments of) plywood.
(86)
Plywood is a versatile polymer wood composite. It is basically made up of an uneven number of thin layers of wood called veneer joined together by a synthetic or natural adhesive. There exist softwood plywood and hardwood plywood. As the name suggests, one sort of plywood is made of softwood (which means made of trees [fir, pine, spruce, hemlock] characterized by its needles and being for the most part evergreen; the term does not refer to the hardness of the wood) and the other sort of hardwood (which means made of the botanical group of trees that have broad leaves, produce a fruit or nut, and generally go dormant in the winter).
(87)
Because of the doubts as to the extent of substitutability of OSB and different types/segments of plywood, the Commission invited interested parties to comment on the relevant market to which OSB belongs.
(88)
The comments received from Germany and one of the aid beneficiary’s main competitors, i.e. the KronoGroup point to the same relevant market which comprises OSB and plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing/walls. It is only in these end use applications that a substitution potential of more than 50 % exists between OSB and plywood. Due to different performance criteria in the transport (strength/weight) and also the appearance markets (furniture), the substitution potential is very limited (less than 20 %). These arguments and the degree of substitutability in the different end uses were supported by several studies prepared by Jaakko Pöyry (18).
(89)
The above end-use applications almost the same as those of softwood plywood (the only difference being that softwood plywood is also widely used in a further application, i.e. formwork where OSB is not suitable). On the other hand, OSB and hardwood plywood do not substitute each other to the extent that they could be considered as belonging to the same relevant market.
(90)
Therefore, the Commission defines the relevant market to which OSB belongs as OSB and plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing/walls, which to a very large extent corresponds to the market of OSB and softwood plywood.
(91)
Although a significant volume of wood boards is transported across international borders, boards are a bulky, heavy product. As a result it is generally too expensive to transport it over great distances, the transport radius being restricted to some 800 km. The various supply areas can be seen as a series of overlapping circles with their centres at the production plant. Given the dispersion of the individual production plants and the various degrees of overlap for the natural supply areas, so that effects can be transmitted from one circle to another, it is appropriate to define the EEA as the relevant geographical market for both products concerned (19).
6.3.1.4. Data on capacity utilisation
(92)
Pursuant to point 7.7 of the MSF 1998, structural overcapacity is deemed to exist when, on average over the last 5 years, the capacity utilisation rate of the relevant sector or subsector is more than two percentage points below that of manufacturing as a whole. Serious structural overcapacity is deemed to exist when the difference with respect to the average for manufacturing is more than five percentage points.
(93)
According to footnote 13 of the MSF 1998, the market data on capacity utilisation has to be established at the lowest available segmentation of the NACE classification. The Commission considers that the production of particle board and OSB by, respectively, Glunz and OSBD corresponds well to that of the total NACE 20.20 products (manufacture of veneer sheets; manufacture of plywood, lamin board, particle board, fibre board and other panels and boards) since the production of particle board, plywood and OSB accounts for 81 % of the total production of wood-panels in Europe (20). Therefore, the Commission esteems that it can base its assessment on capacity utilisation data for the NACE 20.20 segment.
(94)
The German authorities provided figures on the average annual capacity rate from 1994 to 1998 (which are the 5 years for which data was available at the moment of the notification) in the EEA for the NACE code 20.20 corresponding to the manufacturing of wood panels. These data, obtained from a study of an independent expert (21), comply with the requirements of point 7.7 of the Multisectoral Framework since they correspond to the sector at the lowest segmentation of the NACE classification.
(95)
The expert has defined the basis of annual capacity calculation as the daily (23 hours) capacity of the line for 300 days in a year. This basis of annual capacity calculation has been calculated on the basis on information obtained from industry and the expert’s Wood-Based Panel Mill Databank which includes capacity information by individual mills and press lines. The figure of 23 hours/300 days takes into account the variation in machinery type/age and mill configurations when determining the capacity of a line.
(96)
The study concluded that the average annual capacity utilisation rate from 1994 to 1998 (which are the years for which data was available at the moment of the notification) in the EEA amounts to 88,8 % for particle board, to 80,4 % for OSB, to 88,8 % for the combined particle board and OSB rate and to 85 % for wood-based panels in total (NACE 20.20).
(97)
The capacity utilisation rate of the wood-panels industry (NACE 20.20) in the EEA is detailed in the following table:
1994
1995
1996
1997
1998
Total production, 1 000 m3
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Total capacity, 1 000 m3
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Utilisation Rate
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
The Commission took also into consideration a second study (22) carried out on its behalf. This second study took as a basis a daily capacity (22 hours) of 345 days a year and came to an average of 81,8 % for the years 1995 to 1997. This study did not however provide any data for the remaining years of the period 1994-98 and seems to be based on the average annual capacity of modern plants only.
(99)
According to point 3.1 of the MSF 1998, the Commission will, where appropriate, utilise external independent data to assess the likely impact on competition in the relevant market; where this is not easily obtainable, however, the Commission will give full weight to representations made by Member States. In the present case, the Commission considers the study provided by the German authorities to be sufficiently reliable. In any event, the other study, although not providing complete information, would lead to the same result.
(100)
Over the period 1994-98, the average annual utilisation capacity rate for the EU manufacturing industry as a whole amounts to 81,72 %.
(101)
Taking into account the above, the Commission concludes that the investment project will result in a capacity expansion in a sector where no overcapacity exists. However, following the Judgement of the General Court, when the Commission reaches the positive conclusion that there is no structural overcapacity, which is the case at present, the Commission has to analyse if the market is in decline or not.
6.3.1.5. Data on apparent consumption
(102)
According to point 3.4 of the MSF 1998, the Commission should for the purpose of defining whether the relevant market is in decline, compare the evolution of apparent consumption of the product(s) in question (that is, production plus imports minus exports) with the growth rate of EEA manufacturing industry as a whole.
(103)
Following point 7.8 of the MSF 1998, the market for the product(s) in question will be deemed to be in decline if, over the last 5 years, the average annual growth rate of apparent consumption of the product(s) in question is significantly (more than 10 %) below the annual average of EEA manufacturing industry as a whole, unless there is a strong upward trend in the relative growth rate of demand for the product(s). An absolutely declining market is one in which the average annual growth rate of apparent consumption over the last 5 years is negative.
(104)
The annual average growth rate of the whole EEA manufacturing industry for the years 1993-98 (23) is 5,78 %.
(105)
A study from an independent consultant (24) gives data on value of the apparent consumption of particle board in billion EUR shows the following results for the years 1993-98 (which are the 6 years on which data existed on the moment of the notification). This data can be presented as follows:
Billion EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Growth/a
Particle board
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
The Commission notes that the difference between 5,78 % and 4,15 % is more than 10 %. The outcome would be the same if data until 1999 (i.e. over the period 1994-99), as argued for by KronoGroup, would be taken into account.
(107)
In its observations, Germany refers to point 7.8 of the MSF 1998 according to which the market is not considered to be in relative decline (despite the fact that its annual growth rate is below that of the EEA manufacturing industry as a whole) if there is a strong upward trend in the relative growth rate of demand for the product. Germany substantiates this by a study which shows that in the period 1973 to 2003 apparent consumption of particle board grew 36 % faster than value added in the manufacturing industry.
(108)
The Commission considers that this argument is not sufficient to prove that there exists a strong upward trend in the relative growth rate of demand for particle board. This condition of the MSF 1998 aims at a situation where, although the average annual growth rate of the relevant market over the last 5 years is low, the latest couple of years show a clearly increasing growth trend which might continue in the years to come, i.e. in the short term, when the aided investment comes on stream. This would ensure that the distortive effects of the aid remain limited.
(109)
The study, however, works with very long term data that do not allow predictions for the immediate future which is more relevant for the assessment of the investment’s impact. Moreover, it presents data until 2003 that were not available at the time of the initial notification in 2000.
(110)
Therefore, the Commission considers that the market for particle board is in relative decline according to point 7.8 of the MSF 1998 and the competition factor ‘T’ for this product should be set at 0,75.
(111)
As mentioned already above, the annual average growth rate of the whole EEA manufacturing industry for the years 1993-98 is 5,78 %.
(112)
The notification by Germany contains a study from an independent consultant (25) which gives data on value of the apparent consumption in billion EUR in the EEA for the years 1993-98 for OSB and plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing. These data are as follows:
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Growth/a
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Plywood segments
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB and plywood segments (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Thus for the relevant market consisting of OSB and segments of plywood in the end-use applications of packaging, hoarding, roofing, flooring and sheathing, the difference in growth between 5,78 % and 5,765 % is not more than 10 %. Consequently, according to point 7.8 of the MSF 1998, this relevant market is not in decline and a competition factor ‘T’ of 1 applies for the market to which OSB belongs.
6.3.1.6. Market shares on relevant market
(114)
In assessing the competition factor, the Commission has also, following point 3.6 of the MSF 1998, to check whether the market shares of the group to which Glunz and OSBD belong in the relevant market is at least 40 %, which would imply that the risk exists that the award of maximum levels of aid normally permitted in the region concerned may unduly distort competition.
(115)
The German authorities submitted market share data at the level of the EEA (27) for the years 1999 (before the investment) and 2002 (after the investment) of the SONAE group, the parent company of TAFISA to which Glunz and OSBD belong. These data are as follows:
Product markets
1999 (before investment)
2002 (after investment)
Particle boards
[…] %
[…] %
OSB and plywood segments (28)
[…] %
[…] %
(116)
The provided data show that the market share of the SONAE group did not exceed 40 % in the relevant markets. Therefore, the established competition factors do not have to be reduced.
6.3.2. CAPITAL/LABOUR FACTOR (I)
(117)
It is recalled here that in its comments, KronoGroup considered that the jobs relocated following the closure of Glunz’ particle board plant in Sassenburg should not be taken into account when determining the capital/labour factor and the regional impact factor (both of which build on the number of jobs created by the investment). According to KronoGroup, taking into account these jobs would be contrary to the alleged aim of the MSF 1998 to create jobs in the region concerned for those living in the region.
(118)
The Commission considers that the notion of ‘job creation’ within the meaning of the MSF 1998 has to be interpreted in the context of the assisted region, as it is through the creation of jobs in this region that the project contributes to regional development. Therefore, it seems justified to accept that ‘jobs created’ means jobs that are new to the region concerned. Moreover, the creation of jobs in the assisted region, even if the posts are filled with employees commuting from a neighbouring area (which in the present case is a non-assisted region of the same Member State), undoubtedly benefits the region concerned through its spill-over effects and thus fulfils the main aim of regional aid.
(119)
Therefore, the Commission will take these jobs into account when determining the capital/labour factor and the regional impact factor applicable for the investment project.
(120)
The MSF 1998 lays down a capital-labour factor which aims at adjusting the maximum aid intensity with a view to favour those projects which effectively and better contribute to the reduction of unemployment through the creation of a relatively more important number of new direct jobs.
(121)
The different capital-labour factors are listed under point 3.10.2 of the MSF 1998. The total investment amounts to EUR 199 400 000 for the creation of 355 jobs. This corresponds to the ratio EUR 561 700/job. In such a case, the competition factor ‘I’ for the adjustment of the maximum aid intensity is to be set at 0,8.
6.3.3. REGIONAL IMPACT FACTOR (M)
(122)
The regional impact factor takes into account the beneficial effects of a new aided investment on the economy of the assisted region. The Commission considers that job creation can be used as an indicator of a project’s contribution to the development of a region. A capital-intensive investment may create a significant number of indirect jobs in the assisted region concerned and any adjacent assisted region. Job creation in this context refers to jobs created directly by the project together with jobs created by first-tier suppliers and customers in response to the aided investment.
(123)
The German authorities estimated at the time of the notification of 7 August 2000, the indirect jobs to be created as a result of the investment upon full completion of the centre for wood processing to be a total amount of 520 and broken down as follows according to the needs of each production:
OSB production
Indirect jobs
OSB production
Contingencies
Particle board production
Indirect jobs
Particle board production
Contingencies
Total
Forestry activities
61
11
70
12
154
Wood transport to the plants
42
8
77
14
141
Paste transport to the plants
5
8
13
Fuel transport to the plants
2
3
5
Melanin paper transport
1
1
Transport from plants to customers
50
9
76
14
149
Supply of services (maintenance, repair of facilities)
17
3
17
3
40
Cleaning services
5
5
10
Housing, consumer goods for staff
2
5
7
Total
184
31
262
43
520
(124)
The calculation of the estimated job creation is based on the following calculation.
(125)
According to the German authorities, the most important source of indirect job creation (309) generated by both productions is the transport sector for supply of materials and for delivery of final products to customers.
(126)
As far as the OSB-production is concerned, the forecasted manufacturing of approx. […] m3 OSB-products should result in sales of about […] m3. The production of one m3 final product will need about […] m3 wood resulting in approx. […] m3 wood/year. Estimates for paste and chemicals amount to […] tons and for fuel to […] tons/year.
(127)
Raw material for the OSB products is 100 % forest wood originating within a radius of approx. 100 km around the plant. The volume needed per day is estimated at […] m3 transported in trucks with a capacity of […] m3. On the basis of two trips per day and a capacity of […] m3, this will result in 39 trucks and 39 drivers, further 8 contingencies and 3 mechanics, and to a total of 50 indirect jobs. However, the Commission considers that contingencies do not comply with the definition of jobs set out in points 3.7 and 7.5 of the MSF 1998 (29). Therefore 42 indirect jobs can be accepted for the transport of materials to the plant.
(128)
The forecasted sales of […] m3 would result, over 251 working days, in a volume of […] m3 OSB-products per day transported in trucks with a capacity of […] m3. 46 trips per day will need 46 drivers, further 9 contingencies and 4 mechanics and will result in a total of 59 new indirect jobs. Taking out the contingencies, the indirect job creation for the transport of final products to the customers is 50.
(129)
The production capacity in the particle board plant is estimated per year at approx. […] m3 raw particle board and […] m3 coated board. The sales are forecasted to reach […] m3 for the first product and […] m3 for the latter. The difference between capacity and sales forecast results from the fact that a significant part of particle board will enter in the coating process. The total demand for wood is set at […] m3/year. Estimates for paste and chemicals amount to […] tons and for fuel to […] tons/year.
(130)
The forest wood also originates from a periphery of approx. 100 km around the plant. The volume needed per day is estimated at […] m3 forest wood, further […] m3 packing wood and […] m3 wood shavings. The transport capacity is indicated at […] m3 forest wood or […] m3 packing wood respectively wood shavings. This, results in 72 daily trips conducted by 72 drivers and, together with 14 contingencies and 5 mechanics, would lead to 91 indirect jobs. Taking out the contingencies, the indirect job creation for the transport of material to the particle board plant is thus 77.
(131)
The forecasted sales of […] m3 per year would result, over 251 working days, in a volume of […] particle board per day, which will be transported in trucks of a […] m3 capacity. The estimates of 71 drivers, 14 contingencies and 5 mechanics are reduced by 14 contingencies and the Commission accepts 76 indirect jobs created for the transport of the final product to the customers.
(132)
The German authorities did not provide explanations with regard to the 19 indirect jobs created for the transport of paste, fuel and melamine paper for both plants. However, the Commission considers this figure as realistic.
(133)
In total, the Commission considers that the indirect job creation in the transport sector can be set at 264.
(134)
The forestry activities, providing the second important source of indirect job creation, are carried out on 251 days/year.
(135)
The production of OSB requires a daily volume of […] m3 wood of which 95 % are produced mechanically and 5 % manually. The mechanical production of […] m3 involves 25 gangs comprising 2 machineries and 2 forestry workers, plus one supplementary job attached to six gangs, performing each […] m3/day. This results in 54 jobs. The manual production of […] m3 involves 13 forestry workers performing each […] m3/day. The German authorities estimate that in addition to the 67 indirectly created jobs, 13 jobs will be created for contingencies leading to a figure of 80 indirect jobs. However out of the 67 indirectly created jobs, only 61 are created in the assisted region and adjacent assisted regions and will therefore be taken into account.
(136)
The production of particle board requires a daily volume of […] m3 wood of which 95 % are produced mechanically and 5 % manually. On the basis of the same calculations as carried out in the case of the pre-forestry activities for the OSB-production, the German authorities estimate the creation of indirect jobs at 41, including 5 jobs for contingencies. However out of the 41 indirectly created jobs, only 32 are created in the assisted region and adjacent assisted regions and will therefore be taken into account.
(137)
With regard to the volume of […] m3/day of packing wood, the German authorities estimate at 36 the number of indirect jobs for collecting, transporting and sizing, further 7 jobs for contingencies and 7 jobs for the purchase of material, for logistic purposes, etc... Out of the 43 indirectly created jobs, only 38 are created in the assisted region and adjacent assisted regions.
(138)
In total, the Commission considers that the indirect job creation in forestry activities can be set at 131.
(139)
The German authorities did not provide explanations for the creation of 51 indirect jobs plus 6 contingencies in the service sector as well as for housing and consumer goods. The Commission, considering that some of these jobs should be shared by both plants, estimates that the figure of only 45 indirect jobs is realistic.
(140)
Taking into account the above, the total number of indirect jobs created in the assisted region and adjacent assisted regions amounts to 440. If the indirect safeguarded jobs were not included, the overall number of indirect jobs would be 407. The amount of 440 or even 407 compared to the total direct job creation of 355 would in any event lead to a ratio that is, in both cases, more than 100 % which leads to the regional impact factor ‘M’ of 1,5.
6.3.4. MAXIMUM ALLOWABLE AID INTENSITY FOR THE INVESTMENT PROJECT
(141)
The maximum allowable aid intensity according to the formula R × T × I × M (30) as mentioned under point 3.10 of the MSF 1998.
(142)
Since the competition factor ‘T’ is different for the two products concerned (i.e. 1 for OSB and 0,75 for particle board), it has to be established how to arrive at a single competition factor applicable for the whole project. The MSF 1998 does not provide guidance in this respect.
(143)
In a similar case under the MSF 1998 which concerned two distinct products which were assigned different competition factors (C 15/06 Pilkington (31)), the Commission noted that since the project in question concerns a completely integrated production site, it would be artificial to weigh the two competition factors by the relative value of the investments concerning each of the two products. In that case, the Commission used therefore the proportion of the capacities created for the two products for the weighing.
(144)
The present case, as explained in point 2.3 of this decision, concerns two combined plants (one for OSB and one for particle board production), linked to each other by a common technical infrastructure and a common administration. It is possible to identify the eligible costs associated with each of these plants. Therefore, in contrast to the Pilkington decision, it is also be possible to calculate to common competition factor with reference to the relative share of the two products in the eligible investment costs.
(145)
In their comments on the opening decision, Germany proposed a third way of weighing the different competition factors related to the two products, namely on the basis of the contribution margin (32) (Deckungsbeitrag) of the two production lines. According to Germany, this would ensure that account is taken of the contribution of each of the products concerned to the operating income.
(146)
Depending on the approach followed, the combined competition factor for the investment project as a whole would be 0.86 (calculation based on relative capacities (33)), 0,85 (calculation based on relative investment costs (34)) or 0,92 (calculation based on the relative contribution margins (35)).
(147)
Since the other two assessment factors necessary to calculate the maximum allowable aid intensity for the project are 0,8 (capital/labour factor, ‘I’) and 1,5 (regional impact factor, ‘M’), the final maximum aid intensity according to the formula R × T × I × M as mentioned under point 3.10 of the MSF 1998 would be respectively 36,12 %, 35,70 % and 38,64 %. In all cases the aid intensity of 35 % as notified by the German authorities complies with the MSF 1998.
(148)
Therefore, it is not necessary to decide which method to use for the calculation of the combined competition factor. In any event, the method proposed by Germany (which leads to the most favourable result) should be rejected on the grounds that it uses data from 2004, not available at the time of the notification.
6.3.5. NO RECOVERY INJUNCTION
(149)
It is recalled here that an aid amount of totally EUR […] was already paid out by the German authorities to the beneficiaries (out of the agreed total amount of EUR 69 797 988).
(150)
KronoGroup in its comments argued that the Commission should have ordered an injunction to provisionally recover the aid pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 659/1999 (recovery injunction for unlawful aid).
(151)
In this respect it should be noted that such an injunction decision has never been taken. A recovery injunction is an unusual step which the Commission may adopt only in very specific conditions laid down in Article 11 of the Procedural Regulation (EC) No 659/1999. KronoGroup has not put forward convincing arguments showing that these conditions are fulfilled; in any event, the Commission takes the view that a recovery injunction would not have been appropriate in the present case.
VII. CONCLUSION
(152)
The Commission finds that Germany has unlawfully implemented the aid in question in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union. However, the aid intensity of 35 %, employed by Germany, is compatible with the provisions of the MSF 1998,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The State aid Germany has implemented for Glunz AG and OSB Deutschland GmbH, amounting to EUR 69 797 988, is compatible with the internal market within the meaning of Article 107(3)(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 2
This Decision is addressed to the Federal Republic of Germany.
Done at Brussels, 23 March 2011.