ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
COMMISSION DECISION
of 3 August 2011
on the aid SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) which Portugal is planning to grant to Petrogal
(notified under document C(2011) 5546)
(Text with EEA relevance)
(2012/466/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions (1) and having regard to their comments,
Whereas:
1. PROCEDURE
(1)
By letter dated 19 November 2009, the Commission informed Portugal of its decision to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty in respect of regional ad hoc aid in favour of an investment project by Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (‘Petrogal’), concerning its refinery activities in Sines and Matosinhos (the ‘investment project’). By letter dated 9 December 2009, Portugal provided the non-confidential version of the opening decision for its publication.
(2)
By letter dated 17 December 2009, Portugal asked for an extension of the delay to submit its comments by one month. On 22 December 2009, the Commission accepted this request. By letter dated 21 January 2010, the Portugal submitted its comments.
(3)
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union (2). The Commission called on interested parties to submit their comments.
(4)
The Commission received comments from the Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), from the Confederação da Indústria Portuguesa (4), from Associação para a eficiência energética (5), from Competitor No 2 (6), a competitor undertaking of Petrogal (7), from Competitor No 1 (8) (9), from União Geral de trabalhadores (10), from the Municipality of Sines (11), from Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) and from the Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
By letters dated 9 March, 10 March, 17 March and 19 March 2010 the Commission forwarded these comments to Portugal, which was given the opportunity to react; its observations were received by letter dated 8 April 2010.
(6)
By letters dated 15 and 28 July 2010 (14), the Commission requested further information, which was provided by Portugal by letters dated 16 and 23 August 2010, respectively.
(7)
By letters dated 4 and 5 August 2010, the Commission asked Competitors No 1 and No 2 for clarifications, which were provided by letters dated 10 and 15 September 2010. By letter dated 20 September 2010, these clarifications were submitted to Portugal for comments.
(8)
By letters dated 17 September and 1 October 2010, the Commission requested further information from Portugal. Portugal replied on 18 and 29 October 2010.
(9)
By letters dated 13 October 2010, Competitors No 1 and No 2 were asked specific details regarding their replies dated 10 and 15 September 2010, respectively.
(10)
By letters dated 21 and 28 October 2010, the Commission asked Portugal for additional information. By letters dated 12 November, Portugal replied.
(11)
By letter dated 10 November 2010, Competitor No 1 submitted clarifications to its letter dated 15 September 2010. On 12 November 2010, these clarifications were submitted to Portugal for comments, which were replied on 19 November 2010.
(12)
By letter of 30 November 2010, the Commission asked Portugal for additional information. By letter of 20 December 2010 Portugal submitted its reply.
(13)
By letter dated 11 November 2010, the Commission asked Portugal to submit a cost-benefit analysis of the investment project. On 1 December 2010, Portugal submitted the requested information.
(14)
By letter dated 6 January 2011, Portugal submitted information regarding Petrogal’s shareholders.
(15)
On 12 January 2011, a meeting was held between the Portuguese authorities, Petrogal’s representatives and the Commission. By letter dated 25 January 2011, Portugal submitted information regarding some of the issues raised during the meeting (e.g. market assessment, incentive effect of the aid).
(16)
By letters dated 24 January, 16 March and 12 April 2011, the Commission requested additional information on the potential counterfactual scenario to the investment project, to which Portugal replied by letters dated 7 February, 4 April and 29 April 2011 respectively. By email dated 7 June 2011, the Commission requested information not submitted by Portugal in previous letters. By email dated 9 June 2011 and letters dated 11 and 17 June 2011, Portugal submitted information regarding some of these issues.
(17)
By letter dated 24 June 2011, the Commission asked Portugal to clarify outstanding information regarding the diesel fuel market. By letters dated 30 June and 14 July 2011, Portugal submitted this information. By letter dated 20 July 2011, the Portuguese authorities submitted their agreement that the Commission adopts this decision in the English language.
2. DETAILED DESCRIPTION OF THE STATE AID
2.1. The beneficiary
(18)
The beneficiary of the State aid, Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (hereinafter referred to as ‘Petrogal’), is a 100 % subsidiary of Galp Energia, SGPS, S.A. (‘Galp Energia’). The main shareholders of Galp Energia are ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (‘Amorim Energia’) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (‘Parpública’)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (‘CGD’) (18) (1 %), and others (23,31 %). Galp Energia is the holding company of the Galp Energia Group (‘Galp’). Galp Energia is active in the petroleum product market (which includes refining and marketing activities, such as non-retail and retail sales) as well as in the gas market.
(19)
The holding company was originally set up on 22 April 1999 under the name of GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., mainly for the purpose of trading in oil and natural gas, bringing together two pre-existing Portuguese government owned companies which were placed under Galp Energia’s control namely Petrogal, focusing on petroleum products, and GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., focusing on natural gas (19).
(20)
Galp Energia’s business also includes retail and wholesale marketing of refined petroleum products in the Iberian Peninsula. It is the market leader in Portugal (20), and has a growing presence in Spain.
(21)
Petrogal owns the sole two refineries in Portugal. The refineries are in Sines and Matosinhos. The refining business comprises all refining, supply and logistics activities. Petrogal is the largest marketer of petroleum products in Portugal, as well as one of the largest in the Iberian Peninsula. It effectively manages all the imports of crude oil, and a part of the imports of refined products into Portugal; it also manages 80 % of the storage capacity of crude oil and refined products (21) and has an important position in Portugal’s logistics infrastructure for oil products.
(22)
Petrogal has an extensive product range that includes gasoline, diesel fuel, jet fuel, fuel oil, naphtha, LPG, bitumen and several aromatic products. The refining business is responsible for the supply of oil products to Petrogal’s retail, wholesale and LPG marketing divisions, to competitors and foreign customers, and for the operation of their refining assets and logistics tools. Petrogal stores and transports its products using either its wholly-owned storage assets, or affiliated logistics companies.
(23)
Figure 1 presents Petrogal’s ownership and controlling rights:
(24)
A shareholder agreement was signed on 29 December 2005 between Amorim Energia, ENI and Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), with CGD joining the agreement on 28 March 2006 (the ‘Shareholders’ Agreement’). The Shareholders’ Agreement entered into force on 29 March 2006 for a period of eight years. According to Article 20, first paragraph c) of the Portuguese Securities Code, voting rights attached to Galp Energia shares owned by parties to the Shareholder’s Agreement are reciprocally assigned to the other parties. Consequently, Galp Energia is considered to be jointly controlled by the shareholders that are parties to the Shareholders’ Agreement.
(25)
According to Portugal, it results from the Shareholders’ Agreement that shareholders and, in particular, ENI, cannot control and solely define strategies between their own refining activities and Petrogal’s refining activities.
2.2. The Petrogal investment project
(26)
The investment project serves to reconfigure and expand the existing refinery units in Sines and Matosinhos, the only two existing refineries in Portugal. In addition, the investment project aims at improving integration and synergy effects between the two refineries. It opens the possibility of using heavier crudes.
(27)
The investment project aims mainly at increasing the production of diesel fuel to the detriment of gasoline. The investment project concludes that the increased use of heavy crude oil will reduce raw materials cost and will lend flexibility to the origin of crude oils to be processed.
(28)
The investment project for the conversion of the Matosinhos refinery consists more precisely in the construction of a new vacuum distillation unit for obtaining vacuum gas oil (VGO) and a new visco-reduction unit (visbreaker) for the soft thermal cracking of the resulting vacuum residue.
(29)
The investment project for conversion of the Sines refinery aims at the construction of a new hydrocracker, namely a unit for hydrocracking vacuum gas oil, for the production of diesel and jet fuel. According to the investment project, the hydrocracker unit will use, as feedstock, vacuum gas oil and visbreaker gas oil produced both at the Matosinhos and Sines refineries, thereby making full use of the processing capacity of the national refining equipment. It will treat around [ ] barrels per day, using around [ ] Ktonnes/annum of atmospheric residue as primary feedstock.
(30)
The products obtained by hydrocracking (LPG, heavy naphtha (22) and diesel) are [ ] hydrogenated, which gives them a superior quality. As a result of the investment project, it is expected that only the production of diesel and heavy naphtha will increase.
(31)
According to the investment project, part of the heavy naphtha produced in the Sines refinery will be shipped to Matosinhos as raw material for Petrogal’s aromatics plant (23), which will be a further step to increased integration of both refineries. The increased production of heavy naphtha is an inevitable technical consequence of the conversion project in Sines.
(32)
The works on the investment project started in 2008 (the first order was issued on 14 March 2008 as a result of the decision taken by the Board of Directors on 5 March 2008) and were due by 31 December 2010. Full production capacity is expected to be reached by 2011.
2.3. Single investment project
(33)
Portugal suggests that despite the geographic distance between the two refineries (some 450 km to be covered by sea transport), the investment project should be considered as a single investment project (SIP) within the meaning of paragraph 60 of the Guidelines on national regional aid for 2007-2013 (24) (hereinafter referred to as ‘RAG’). The Portuguese authorities confirm that Petrogal has not received State aid in the three years previous to the start of the notified investment project.
2.4. Costs of the investment project
(34)
The investment in Sines represents investment costs of EUR [ ] in nominal value. The Sines refinery is to receive aid worth EUR [ ] (nominal value), resulting in an aid intensity of 16 %. Regarding the Matosinhos refinery, the investment amounts to EUR [ ] (nominal value) and the refinery is to benefit of aid worth EUR [ ] (nominal value), corresponding to an aid intensity of 13 %.
(35)
The eligible expenditures of the investment project are EUR 974 064 894 at present value (EUR 1 058 934 146 in nominal value) and consist exclusively of equipment (no land or buildings). The aid amount for both refineries amounts to EUR 121 091 314 in present value (EUR 160 484 007 in nominal value), corresponding to an aid intensity of 12,43 %. The breakdown per year of eligible expenditures is presented in the Table 1:
Table 1
Eligible costs (in EUR)
2007
2008
2009
2010
Total
Tangible fixed assets
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Financing of the investment project
(36)
Petrogal plans to finance this investment project from using its own resources, in addition to the State aid it has applied for (EUR 160 484 007 in nominal value). There are no other State aid sources of financing foreseen. The investment project benefits also from European Investment Bank loans totalling EUR 500 million, approved in 2009. The beneficiary’s own contribution to eligible expenditure accounts for 36 %.
2.6. Regional aid ceiling
(37)
In accordance with the Portuguese regional aid map for 2007-2013 (26), the regions of Alentejo and Norte, in which the Sines and Matosinhos refineries are respectively located, are eligible for regional aid under the derogation foreseen by Article 107(3)(a) of the Treaty with ceilings for regional investment aid to large enterprises of respectively 40 % and 30 % gross grant equivalent (GGE).
2.7. Contribution to regional development
(38)
The investment project is supposed to lead to the creation of approximately 150 direct jobs and of 450 indirect jobs in both regions. Moreover, according to the information submitted by Portugal, approximately 3 000 temporary jobs will be created during the construction period.
2.8. Form of aid
(39)
The State aid is to be granted as ad hoc aid which was designed in applying the provisions of an expired aid scheme (N 97/99) based on Decree law No 409/99 of 15 October 1999.
(40)
Following the Resolution of the Portuguese Council of Ministers of 6 March 2008, two contracts were signed on 10 March 2008 between the Portuguese Government, Petrogal and Galp Energia, for the purpose of granting the State aid. The two contracts were: ‘contract for the granting of tax benefits’ and the ‘investment contract’ (the ‘aid contracts’).
(41)
The signed aid contracts foresaw the concession of the tax credit linked to the completion investment project. The aid would be a tax credit to be deducted from future payments of corporate income tax. The amount of the tax credit would be calculated by the Portuguese authorities as a percentage of the eligible investment. The tax credit would only be used for taxes generated by the investment project. In the event that tax credit could not be fully deducted, any pending tax credit could still be deducted, until the expiry of the contract (namely 31 December 2016).
2.9. Aid amount
(42)
Portugal intends to grant regional aid amounting to EUR 160 484 007 in nominal value to be awarded as from 2011. Table 2 below, provided by the Portuguese authorities, details the schedule of the granting of the aid:
Table 2
Year
estimated taxable Income
Taxes
Utilisation of the tax credit (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugal confirmed that the aid for the investment project would not be cumulated with aid received for the same eligible costs from other local, regional, national or EU sources.
(44)
In addition, the aid is granted under the condition that Petrogal will maintain the investments in the assisted regions for a minimum period of five years after completion of the investment project.
(45)
Portugal confirmed that the granting of the aid was subject to the Commission’s clearance.
(46)
Petrogal applied for State aid with regard to the investment project on 22 January 2007. On 23 January 2007, the Portuguese authorities confirmed in writing to Petrogal that, subject to detailed verification, the investment project met the conditions of eligibility laid down in the ‘fiscal scheme’ before the start of work on the project.
(47)
Portugal committed itself not to exceed the maximum aid amount and the maximum aid intensity as laid down in this Decision, even in the case of lower or increased eligible expenditures.
2.10. General provisions
(48)
Portugal committed itself to submit:
-
within two months of granting the aid, a copy of the document sent to Petrogal notifying the entry into force of the aid contracts;
-
on a five-yearly basis, starting from the date of approval of the aid by the Commission, an intermediary report (including information on the aid amounts being paid, on the execution of the aid contract and on any other investment projects started at the same establishment/plant);
-
within six months after the grant of the last tranche of the aid, based on the notified granting schedule, a detailed final report.
3. GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
(49)
In its decision to initiate the formal investigation procedure pursuant to Article 108(2) of the Treaty (‘the opening decision’), the Commission expressed doubts as regards the compatibility of the aid with the provisions of the RAG. In this respect, the Commission expressed doubts in the opening decision regarding the issues mentioned in recitals 50 to 64.
3.1. Compatibility with the general provisions of the RAG
(50)
Paragraph 34 of the RAG describes the standard categories of an initial investment ‘an investment in tangible and intangible assets’ relating to:
-
the setting up of a new establishment;
-
the extension of an existing establishment;
-
diversification of the output of an establishment into new, additional products;
-
a fundamental change in the overall production process of an existing establishment.
Replacement investment which does not meet any of these conditions is explicitly excluded from the scope of the definition of initial investment.
(51)
In this respect, the Commission expressed doubts in the opening decision as to whether the investment project, which aims at modernising and better integrating the two refineries, increasing the production of diesel (and collaterally naphtha) while at the same time reducing the production of gasoline, could be considered as initial investment. The Commission considered that the investment project did not constitute an investment into a new establishment, nor a diversification of the output of an existing establishment into new, additional products. It could however be considered to include certain ‘extension’ and ‘fundamental change of the production process’ aspects.
(52)
The Commission pointed out in the opening decision that, as the aid measure has to be assessed as an ad hoc aid, Portugal needed to demonstrate that the investment project contributes towards a coherent regional development strategy within the meaning of paragraph 10 of the RAG.
(53)
In particular, the Commission expressed doubts in the opening decision as to whether the expected contribution to regional development really outbalances the sectoral effects resulting from the aid (EUR 160 million aid, creating only 150 direct jobs).
(54)
In this context, the Commission pointed out that there were grounds to doubt the necessity of the aid, as is apparent from the Petrogal’s 2008 financial accounts, the investment project is part of its industrial strategy and is likely to be carried out in a counter-factual scenario analysis without aid. The Commission indicated that the aid did not seem necessary for the implementation of the investment (for which works started in 2008) and that Petrogal could have considered other locations for the investment. Unnecessary aid is unlikely to contribute to regional development and might result in unacceptable distortions of competition.
(55)
The Commission in the opening decision doubted whether the formal incentive effect requirements laid down in paragraph 38 of the RAG were met. In case of ad hoc aid, the competent authority should have issued a letter of intent, conditional on the Commission’s approval, to award aid before works started on the project.
(56)
In this respect, the Commission expressed doubts in the opening decision as to whether Portugal’s written confirmation that, subject to detailed verification, the investment project was eligible for State aid did indeed meet the requirements of paragraph 38 of the RAG.
3.2. Assessment of the aid under the provisions for aid to large investment projects
(57)
Portugal notified the investment project in the two refineries as a single investment project (‘SIP’). According to paragraph 60 of the RAG, an initial investment is deemed to be a SIP when it is economically indivisible, taking into account the technical, functional and strategic links and the immediate proximity.
(58)
In this respect, the Commission expressed doubts in the opening decision considering the distance between the two refineries. Besides, the consideration of the investment project as a SIP would imply the application of an adjusted regional ceiling, on the basis of the scaling down percentage in accordance with paragraph 67 of the RAG.
(59)
The Commission raised doubts in the opening decision as regards the assessment of the aid under the provisions of these two paragraphs of the RAG.
(60)
More specifically, the Commission was unable to conclude on the relevant products concerned by the investment project. It remains unclear whether the products are exclusively diesel and naphtha, as claimed by Portugal, or whether other products from the refining activity should be taken into account. The potential substitutability of refinery products from the supply side has to be considered along with the fact that naphtha may be considered an intermediate product within the meaning of paragraph 69 of the RAG.
(61)
The Commission raised doubts as regards the relevant product market and whether it is to be considered being at ex-refinery level for both diesel and naphtha, as claimed by Portugal.
(62)
The Commission raised doubts as to whether the relevant geographic markets for the products concerned should be defined at national, regional (Iberian Peninsula) or the European Economic Area (‘EEA’) level.
(63)
Moreover, the Commission raised doubts as to whether Petrogal, and the Galp Energia and ENI groups to which Petrogal belongs, had a market share below 25 % of the relevant market, in accordance with paragraph 68(a) of the RAG.
(64)
Finally, in accordance with paragraph 68(b) of the RAG, the Commission raised doubts, in respect of all the products concerned, as to whether the production capacity created by the investment project exceeds 5 % of each relevant market, measured using apparent consumption data, and in that case, whether the average annual growth rate of that product’s apparent consumption over the last five years is above the average annual growth rate of the European Economic Area’s GDP.
4. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
4.1. Comments from the Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
AIPQR considers the investment project as essential for boosting the Portuguese economy and as a way to strengthen the European competitiveness in the petrochemical and refining sector. If the investment project could not be finalised or if it lacked the support necessary for its completion, this could have serious consequences regarding the autonomy and support for the petrochemical chain.
(66)
The new PTA (Purified Terephthalic Acid) production unit planned by Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A. which is a Spanish subsidiary of La Seda de Barcelona S.A) in Sines will substantially increase La Seda’s naphtha requirements. Consequently, the increased production of naphtha by Petrogal’s hydrocracking unit is crucial for the realisation of La Seda’s investment, estimated at around EUR 400 million.
(67)
According to AIPQR, the investment project will reduce the diesel deficit at European level.
(68)
AIPQR considers Petrogal’s contribution essential for making feasible and promoting the development of the Competitiveness and Technology Centre of the Refining, Petrochemical and Industrial Industries, as part of the Portugal strategy for the promotion of key industries for the national and regional economies.
(69)
According to AIPQR, the diesel fuel obtained by hydrocracking is of superior quality, ensuring more efficient combustion and minimisation of contaminants in exhaust emissions. The quality of the diesel fuel products and also, the energy efficiency which should be achieved with the investment project, will permit to fulfil Petrogal’s 2008-11 energy efficiency plan.
(70)
Furthermore, AIPQR considers that the investment project will contribute to social and economic sustainability of Matosinhos and Sines regions and to national social and economic sustainability, if considered as a whole.
4.2. Comments from the Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
The investment project is relevant: more flexibility of supply and increased autonomy in diesel-oil.
(72)
According to COGEN, the investment project will create a major opportunity in terms of technological innovation and create around 150 direct jobs and around 500 indirect medium-level jobs, all permanent.
(73)
From an energy point of view, COGEN considers that the conversion projects for both refineries will allow 14 % energy savings. Furthermore, COGEN highlight that the investment project will also make feasible another type of investment not covered by the investment project - the installation of two 82 MW cogeneration units, one at each refinery - resulting in an increased capacity of around 12 % in this technology in Portugal.
4.3. Comments from the Confederação da Indústria Portuguesa (‘CIP’)
(74)
CIP considers that the investment project addresses the Portuguese situation which is characterised by:
(i)
a discrepancy between vehicle diesel consumption and Portugal’s existing processing capacity, the result of which is a chronic need for large imports of diesel fuel and the sale abroad of excess gasoline;
(ii)
future fuel oil surpluses caused by the fact that fuel oil is no longer used in electricity generation and that there are disincentives to use fuel oil in industry in general, which are set out in the Portuguese National Climate Change Programme;
(iii)
international market trends related to an increase in purchases of heavier and more acidic fractions of crude oils, which would provide more flexibility in terms of the choice of crude oils;
(iv)
contribution to security of supplies.
(75)
CIP considers that the investment project will significantly increase the energy efficiency of both refineries, in line with the commitments made by Portugal to the EU as regards increasing European energy efficiency by 10 %.
(76)
CIP considers that the envisaged job creation of about 150 highly skilled posts and 450 indirect permanent jobs will significantly contribute to Portugal’s economic development. It will boost the local economy in the regions concerned where the GDP per capita is lower than the national average and it will result in the creation of roughly 5 000 temporary jobs during the construction period.
4.4. Comments from the União Geral de Trabalhadores (‘UGT’)
(77)
UGT considers that the investment project will promote regional development and have a positive impact on the economic development and social and territorial cohesion of the regions concerned. The regions concerned are characterised by high unemployment levels, by a business structure that shows little diversity and by a GDP per capita that lies below the national average. The investment project will have a significant impact on the industrial fabric of both regions and Portugal as a whole, since both upstream and downstream activities will be developed, in particular in areas such as mechanical and civil engineering, electricity or even, commerce and catering.
(78)
UGT considers that the investment project will create more and better jobs, particularly at a time when unemployment is growing rapidly due to the economic and social crisis. The investment project is designed to create 150 jobs directly in both refineries, many of them highly skilled. A further 450 jobs are expected to be created indirectly, while 5 000 temporary jobs will be created during the construction period. The investment project will contribute to maintain some of the 2 050 existing jobs which could be jeopardised without the investment project.
(79)
Furthermore, UGT considers that the investment project will help meeting rigorous environmental and safety standards as the refineries will be equipped with more environmentally friendly technology.
(80)
According to UGT, the investment project is very important to improve Portugal’s insufficient diesel fuel refining and production capacity. The existing refining capacity is clearly too small to cover domestic demand, which makes Portugal more dependent on diesel fuel imports from other countries (thus increasing strategic risks). A decrease of diesel fuel imports would also reduce the current trade deficit, which derives to a large extent from the energy accounts.
(81)
Finally, UGT notes that the investment project is important not only in national terms, but also for the EU, as it is designed to help develop a greener and more sustainable economy.
4.5. Comments by the Municipality of Matosinhos (CMM)
(82)
The CMM considers that the creation of jobs has a great impact on the area. Thanks to the creation of qualified jobs with salaries above the regional average, the Matosinhos refinery will contribute to the increase of the purchasing power of the area and of the region. It will continue the significant impact on the regional Gross Added-Value, resulting from the refinery’s activity and from the activity of hundreds of commercial and industrial small and medium-sized enterprises, especially because the region has an unemployment rate of around 13 % (above the national average). The CMM considers that the investment project is crucial for the region, both in economic and social terms.
4.6. Comments by the Municipality of Sines (CMS)
(83)
The CMS is convinced of the importance of the Sines refinery’s new units of production for the development of the local and regional economy. This will impact positively on the region’s social development, due to the creation of qualified jobs and the creation of more and better small and medium-sized enterprises.
4.7. Comments by the Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (‘CGTP’)
(84)
The CGTP considers that the investment project produces very positive environmental effects and is important for Portugal’s regional development as:
(i)
it will make it possible to offer a larger diversification of products of better quality to the national organic chemical industry, as well as for exports. Therefore the investment project will positively contribute to the valorisation of the specialisation profile of the manufacturing industry;
(ii)
it will generate hundreds of permanent jobs and some thousands temporary jobs in the construction phase, mainly in regions that have some of the largest unemployment rates in Portugal;
(iii)
it will develop the local economy at the level of housing, commerce and hotels, among other economic activities.
4.8. Comments by the Associação Industrial Portuguesa (‘AIP’)
(85)
The AIP indicates that the investment project will decisively contribute to the increased wealth of the Northern and Alentejo regions.
(86)
The Norte region, with an unemployment rate of 11,6 % compared with the national average of 9,8 % (data from the third quarter of 2009), is currently the Portuguese region with the highest level of unemployment, and particularly high unemployment of long duration (half of the unemployed population has been job-searching for a year or more). In the current social crisis context, the creation of 500 direct jobs and 200 permanent indirect jobs and also of, around, 2 000 temporary jobs during the construction phase represents a huge contribution for the region.
(87)
The Alentejo region is currently one of the Portuguese regions with the highest unemployment rate - 10,2 % as compared with the national average of 9,8 % (data from the third quarter of 2009) - and particularly high unemployment of long duration (half of the unemployed population has been job-searching for a year or more). In this context, the creation of 100 direct jobs and of 250 permanent indirect jobs plus around 3 000 jobs during the construction phase will represent an important contribution for the region.
4.9. Comments from Competitor No 1
4.9.1. Comments on the opening decision
(88)
According to Competitor No 1, the investment project can be considered a mere ‘extension of an existing establishment’ within the meaning of paragraph 34 of the RAG. The investment project cannot be considered to be a SIP because the fixed assets of the investment would be ‘economically divisible’ within the meaning of paragraph 60 of the RAG. Indeed, the Sines and Matosinhos refineries are geographically distant from each other. The investment project clearly defines a separate investment for each refinery. The refineries can choose to have vacuum and visbreaking units but no hydrocracker unit, or vice versa. The investments for the refineries are not therefore necessarily directly connected. In any event, the refineries could operate on their own without requiring any integration. Moreover, the Matosinhos refinery could sell its production of vacuum gas oil on international markets and the hydrocracker unit located in Sines could be fed with imported vacuum gas oil.
(89)
Portugal only mentioned direct and indirect job creation as a contribution of the investment project to regional development. It is therefore impossible to demonstrate that the investment project contributes towards a coherent regional development strategy and that it addresses the economic cohesion objective (28). It is difficult to accept that spending more than one million euro per direct job created can be considered as an exceptional contribution to regional development. In this respect, the ratio of aid amount to direct jobs for the investment project is compared to previous Commission’s decisions (presented in a table reviewing this ratio in previous Commission’s decisions). Furthermore, Competitor No 1 considers that the investment project is not connected with any alleged market failure.
(90)
As to the formal incentive effect requirement, Petrogal never received a letter of intent from Portugal before the works started. Therefore, Competitor No 1 concludes that the aid is not in conformity with paragraph 38 of the RAG.
(91)
From an economic assessment point of view, Competitor No 1 considers that the aid does not satisfy the criteria of necessity and does not produce any incentive effect. The investment project is a productive investment economically driven by the imbalance between supply and demand, and the opportunity to have access to heavier and cheaper crude oil. It is an investment in response to the natural evolution of demand for diesel fuel. All other operators across Europe are carrying out similar investments in refineries without State aid. Therefore, facts indicate that the investment project would have been carried out anyway which is not in line with paragraph 22 of the Communication of the Commission of 24 June 2009 (29) (the ‘In-Depth Assessment Communication’).
(92)
Competitor No 1 considers that the products concerned are:
-
diesel fuel (which is an end product),
-
naphtha (which is an intermediate product within the meaning of paragraph 69 of the RAG), therefore petrochemical products derived from naphtha must also have to be considered as products (deemed) concerned,
-
hydrocracking residues (where the hydrocracker unit is not equipped with a recycler).
- Diesel
(93)
According to Competitor No 1, Petrogal is the sole market operator with a refining capacity for crude oil in Portugal. Petrogal supplies its competitors on this market. Petrogal controls the largest import and storage facilities for gasoline and diesel fuel. Petrogal has the largest service station network in Portugal. Petrogal has a dominant position or, at the very least, has significant market power in a large number of petroleum products markets in Portugal. Competitor No 1 considers that the assessment of the relevant market should not only address the ex-refinery level, but should also assess the competitive situation at the level of retail and non-retail market of diesel fuel.
- Naphtha
(94)
With regard to naphtha, Competitor No 1 also considers that the relevant product market to be assessed should not be limited to ex-refinery sales but should take into account downstream activities.
(95)
As regards the relevant geographic market, the ratio of total diesel fuel imports and exports in relation to the total diesel fuel sales in Portugal is too low to justify choosing the regional market as the relevant market. Competitor No 1 considers that the Portuguese market is the relevant geographic market.
(96)
Competitor No 1 considers that ENI’s activities in the affected product markets should be taken into account as, where a company can exercise decisive influence over the sales policy of another company, it is necessary to look at the combined market share of both in the relevant markets.
(97)
Competitor No 1 concludes that for diesel fuel the 25 % market threshold established in paragraph 68 of the RAG is significantly exceeded. Therefore, the aid granted by the investment project is designed to subsidise the dominant market operator, enabling it to maintain and to increase its market power. Competition will be seriously affected and the aid will distort significantly the relevant markets.
(98)
In conclusion, Competitor No 1 considers that the aid constitutes operating aid that strengthens the market position of a dominant operator in the relevant markets. The aid does not contribute to produce any incentive effect. In any event, the negative effects of the aid outweigh any positive effects it may have.
4.9.2. Comments submitted by letters dated 15 September and 10 November 2010 (in reply to Commission questions of 5 August and 13 October 2010)
(99)
Similar investment projects were conducted in four refineries (La Rabida, Castellón, Cartagena and Bilbao), with the same objective, to increase assets profitability through the installation of new conversion units which maximise the yield of medium distillates, reduce the production of fuel oil and process heavier crude oil. Competitor No 1 refers also to similar investment projects in Italy (refineries of Sannazzaro and Taranto, by ENI), in Germany (Bayernoil), in Lithuania (Mazeikiu Nafta) and in Belorussia (Slavneft).
(100)
As regards a potential benchmark rate of return for such investments in the sector, Competitor No 1 states that it is unaware of a benchmark: investment project profitability depends normally in the cost of capital of each company and other aspects. Competitor No 1 considers that, for the period during which the investment project was decided, the proxy return rate in the refining sector should be at least 10 %.
(101)
Competitor No 1 refers in general terms to the existence of import barriers in relation to the relevant geographic market. It considers the main problem in Portugal to be Petrogal’s dominant position on the market, controlling 100 % of the refining capacity in Portugal and hence the most important import and export terminals. It further claims that Petrogal has a dominant position in terms of product storage capacity, which some independent sources (30) put at 90 % of the market. This allows Petrogal to have a retail sales share of about 45 % and a non-retail sales share of 80 % of the Portuguese market.
(102)
As regards the Commission’s question as to the existence of a refusal to grant access to Petrogal’s capacity storage, Competitor No 1 was unable to describe such a situation.
(103)
Competitor No 1 considers that there are storage capacity limitations in Portugal and that storage costs are higher in Portugal than in other countries, such as Spain and Italy, for similar facilities or operations (approximately 25 % higher).
(104)
Competitor No 1 considers that there are no significant differences between the prices for imported diesel and price for diesel acquired from Petrogal, as prices are indexed to international prices plus logistics cost.
4.10. Comments from Competitor No 2
4.10.1. Comments to the opening decision
(105)
Competitor No 2 considers that the investment project will increase Petrogal’s diesel production capacity by some 2,5 million tonnes, transforming Portugal from a small importer into a major exporter of diesel.
(106)
Competitor No 2 expresses doubts as to the necessity of the aid, as Petrogal belongs to a major company, held and controlled by ENI. Petrogal is a profitable company, which has conducted substantial investments both upstream to refining in Brazil and Angola and downstream to enlarge its distribution network in Spain. It enjoys a privileged position in Portugal, being the owner of the only two refineries.
(107)
Petrogal is vertically integrated and the largest company marketing petroleum products in Portugal and the third largest competitor in the Iberian Peninsula.
(108)
Competitor No 2 considers that the State aid does not meet the formal requirements of the incentive effect of aid as set out in paragraph 38 of the RAG. The investment project is a profitable transaction in itself that satisfies the medium long-term strategic goals of Petrogal, which will thus be carried through in any event.
(109)
According to Competitor No 2, the investment project will contribute to satisfying the increasing internal demand for diesel, will allow Petrogal to become a net exporter to other markets (France and Spain for example), and will increase Petrogal’s refining margin.
(110)
Competitor No 2 considers that the necessity of the aid has to be assessed on the basis of the provisions of Section 2.3 of the In-Depth Assessment Communication.
(111)
Competitor No 2 refers to the PFC Energy report mentioned in footnote 31, in which it is mentioned that Petrogal’s investment project was already a reality in 2006. The investment project could only be carried out in Matosinhos and Sines regions (not because these are assisted areas, but because the refineries are located there).
(112)
Finally, Competitor No 2 considers that there could not be, by definition, another location to invest into the reconfiguration of the existing refineries.
(113)
Competitor No 2 only submitted comments regarding diesel fuel.
- Ex-refinery level
(114)
Competitor No 2 explains that, although there are no legal barriers to imports, these are highly conditioned (if not limited) by a range of physical factors (lack of import storage locations, their location and ownership, the limitations of the secondary logistical network) and market structure factors (ability to set the ex-refinery prices).
- Non-retail level
(115)
The other Portuguese market players import 90 % of the total diesel imported, on which they face substantial difficulties, as mentioned in the Portuguese Competition Authority report entitled ‘Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal’ (31) (the ‘Authority report’). Competitor No 2 considers that all these factors make the Portuguese market more closed than comparable markets in other countries.
(116)
Competitor No 2 considers that the assessment of the relevant market should not be limited to the ex-refinery level, but should also cover distribution and sales channels (retail and non-retail). The investment project will increase the production by 2,5 million tonnes per annum, transforming Portugal into a country with an annul surplus of 1,6 million tonnes of diesel, plus annual 0,5 million tonnes of bio-diesel from the Sines refinery.
- Non-retail and retail sales
(117)
According to the Authority report, this level of sales is considered as a second level in the diesel distribution structure. The diesel price will depend on the purchase price at the refinery or on import, to which transport and storage costs are added, and the sales margin.
(118)
Competitor No 2 considers that Petrogal competes also at distribution level, with a clear competitive advantage: any aid granted to reduce Petrogal’s cost in the production of diesel would strengthen its current dominant position in the Portuguese market (51 % in the non-retail market and 37 % in the retail market).
(119)
Competitor No 2 considers that the relevant geographic market should be, at most, the Iberian market. The relevant geographic market could only be at EEA level if diesel imports effectively compete with diesel refined in Portugal (namely assuming there are no legal or economic barriers to entry).
(120)
Aid to the investment will affect Petrogal’s competitors on the Iberian market, as refineries located in Spain made similar investments (with very similar strategic goals) without aid.
(121)
Should non-retail and retail sales be deemed part of the relevant product market, Petrogal’s market share in the national and local markets is well above the 25 % threshold set out in paragraph 68 of the RAG, and aid should not be granted.
(122)
Competitor No 2 considers that, on the supply side, the non-retail gasoline and diesel markets are highly concentrated (the top four market players enjoy over 95 % market share), as indicated by the Portuguese Competition Authority in its report.
(123)
Petrogal has an estimated share of the non-retail diesel market in Portugal in volume terms between 35 % and 45 %. Competitor No 2 considers that the investment project will result in an additional production capacity 2,5 Mtonnes and taking this project in conjunction with this others that Petrogal has undertaken, Petrogal will be in position to meet the internal demand in the Portuguese diesel market but also to export close to 2 Mtonnes of diesel to neighbouring countries (Spain and France).
4.10.2. Comments submitted by letter dated 10 September 2010, in reply to the Commission’s request for information dated 4 August 2010.
(124)
Competitor No 2 indicates that there is no rate of return benchmark established at sectoral level, since companies have their own target rate and target rates could differ depending on the characteristics of each investment project. Competitor No 2 gives a list of five refineries which undertook similar investment projects, amounting to more than EUR 6 billion in total, without State aid.
(125)
Competitor No 2 points out that storage capacities and port facilities are limited. Therefore, shipments to Portugal take place in smaller quantities, which leads to higher distribution costs that affect the final retail and non-retail sales margins.
(126)
As regards storage facilities, Competitor No 2 indicates that the installations are normally used by the owner (such as Petrogal), for its own purposes. In cases of storage facilities belonging to third parties, little storage is available due to existing long term contracts already signed with other operators.
(127)
Competitor No 2 considers Petrogal has an advantage in its diesel sale price towards its competitors estimated around 3 to 5 USD/tonne due to its dominant position in the storage facilities.
5. COMMENTS FROM PORTUGAL
5.1. Comments on the opening decision
(128)
Portugal rectifies that the meeting between the Portuguese authorities and the Commission services took place on 11 March 2009. Portugal specifies that the investment project is not a replacement or an upgrading project; it is a conversion project implying effective change of the refining process with a view to better serve the increasing demand for diesel. Portugal adds that the EIB will provide funding and that the aid, in the form of a tax credit, will be granted as from 2011. Portugal also considers that assessing the investment project as an ad hoc aid should not lead to a tightening of the assessment rules. Indeed, the investment project contract and the aid contract concluded between Portugal and the beneficiary are conditional on the Commission’s positive decision. Since the investment project and aid contracts were already submitted to the Commission during the notification phase, Portugal suggests submitting an administrative letter - with the investment project and aid contracts referred to in page 8 of the opening decision in annex to this administrative letter - indicating the entry into force of these contracts.
5.1.1. Comments regarding the investment project
(129)
Portugal considers that the investment project constitutes an initial investment falling into the following categories: extension of an existing establishment or fundamental change of the production process.
(130)
According to Portugal, the new vacuum distillation unit and the new hydrocracker unit will allow the production of higher quantities of diesel and thus to adjust the diesel production to market needs. Such adjustment is not possible with the existing configuration of the refining system that offers very little flexibility to shift production from gasoline to diesel.
(131)
The new vacuum distillation unit and visbreaker in Matosinhos, the new hydrocracker unit in Sines and the original pre-existing refining units will function simultaneously. Therefore, Portugal considers the investment project to be an extension of the production system with a fundamental change of the production process.
(132)
The Portuguese authorities explain that the new process configuration will reinforce the operational and functional complementary links between the two refineries: vacuum gas oil [ ] will be transported from Matosinhos to Sines and, heavy naphtha [ ] will be transported from Sines to Matosinhos. The investment project is taking place in an integrated refining system: Sines and Matosinhos refineries are inseparable, in particular to optimise diesel production. Only the geographic criterion (‘immediate geographic proximity’) is not respected. However, splitting the investment project into two parts would be artificial since it is technically, functionally and strategically indivisible (32).
5.1.2. Comments regarding the characterisation of the market and the relevant products
(133)
Portugal considers that the relevant products are diesel and heavy naphtha, with diesel being the economic driver for the investment and heavy naphtha being a technically inevitable by-product of the production in Sines.
(134)
As regards the heavy naphtha produced by the reconfigured refineries, it will be used domestically, in Petrogal’s aromatics production in Matosinhos, and it will substitute imports (92 % of which are originated from outside the EU). The investment project will increase only the production of heavy naphtha in Sines (by [200-250] Ktonnes yearly) (33). The increased production of heavy naphtha in Sines will replace the quantities currently imported in Matosinhos and will not be sold to third parties.
(135)
Portugal clarified that no investment in the Matosinhos refinery relates to the specific units processing heavy naphtha into reformer, an intermediate product for the aromatics (namely naphtha derivatives) production, and subsequently processing reformer in Petrogal’s Matosinhos based aromatics plant into naphtha derivatives (which are sold on the market at market prices to the second generation petrochemical industry). The price of reformer charged to the aromatic plant will remain unchanged as it is indexed to [10-20] % of the import parity of naphtha and [80-90] % of the gasoline export parity.
(136)
Portugal considers its relevant national market to be open and competitive without barriers to trade. Diesel prices are based on the price for crude oil and refining costs. Refiners have to compete with imports. Portugal considers the relevant geographic market to be Northwest Europe.
(137)
Previous Commission decisions state that naphtha is an internationally traded product and the relevant product market is at least Western Europe.
(138)
At group level (not including ENI figures since it does not have refining or retailing activities in the Iberian market and the Herfindahl-Hirschman Index (HHI) shows low concentration level at European level), the market share is below 25 % at regional level.
5.1.3. Comments regarding the project within a European, national and regional strategy
(139)
Portugal underlines that the investment project is in line with strategic objectives taken at national or European level. The maximisation of diesel production - estimated at [1-3] Mtonnes/year from 2011 - will allow a better use of the processing capacity of the national refining system. It will allow to better match supply and demand and to counteract the serious deficit of diesel and to reduce surplus gasoline production.
(140)
According to Portugal, the investment project will reduce the dependency on Russian diesel imports - which is an objective adopted by the Commission (in its 2008 Second Strategic Energy Review: an EU energy security and solidarity action plan (34)) and the Member States.
(141)
The demand for diesel has increased and will increase between 2000 and 2025 but refineries in their existing configurations can only adapt marginally to the evolution of demand without major investment into reconfigurations. Petrogal’s investment foresees to the increased demand and reduces dependency on imports and associated supply risks.
(142)
The investment project will promote the reduction of the atmospheric emissions and the energy efficiency of the installations will be optimised. The energy rationalisation measures foreseen allow reducing the current energy consumption in the refineries by [ ] %.
(143)
When production begins at the reconfigured refineries, the same cargo will be processed, but with a considerably higher conversion capacity, with lower energy consumptions, and with emissions reduction.
(144)
According to Portugal, the impact on air pollution has a significant importance, as the investment project will reduce the refineries’ fixed-source emissions and thus contribute towards the achievement of the regional and national air quality objectives.
(145)
At regional level, the importance of the investment project is recognised in so far as it also includes the introduction of natural gas in the refineries’ fuel portfolio and in the replacement of the current steam production plant by a cogeneration unit.
(146)
At national level, the environmental benefits can be assessed with regard to the contribution to the achievement of goals established in the National Program for the Reducing of sulphur dioxide and nitrogen oxides Pollutants Emissions (35).
(147)
The investment project will improve diesel quality, and consequently, reduce polluting emissions from vehicles. The investment project will also have a positive impact on biological factors (flora and fauna) and on the landscape.
5.1.4. Comments regarding the contribution to regional development
(148)
Portugal underlines the investment project’s important contribution to regional development, given its location in two disadvantaged regions, both suffering from high unemployment. Both regions are areas eligible under Article 107(3)(a) of the Treaty, with standard regional aid ceilings for large enterprises of 40 % (for Sines, in the Alentejo region) and 30 % (for Matosinhos, in the Norte region), according to the Portuguese regional aid map. Both regions are Convergence Objective (as defined in the EU regional policy) regions, with a GDP per capita below 75 % of the European average.
(149)
Portugal considers that the Sines and Matosinhos refineries constitute fundamental pillars of the regional economies. Portugal expects the investment project to produce extremely positive effects on employment and, more generally, on the economic fabric of the Norte and Alentejo regions.
(i) Sines
(150)
The refinery in Sines is located in Alentejo, a region with a GDP 6 % below the national average. The region is characterised by a reduced business density and a shortage of advanced services for development support and innovation. In the third quarter of 2009, the unemployment rate was 10,2 %, namely 0,4 % above the national average, and has increased since then to 11,6 % in the third quarter of 2010 (0,7 % above the national average).
(ii) Matosinhos
(151)
The refinery in Matosinhos is located in the Oporto area in the Norte region. The Norte region is currently the poorest NUTS II (Nomenclature of Territorial Units for Statistics) region of Portugal, with a GDP per capita about 20 % below the national average in 2008. The region has an economic growth rate below the EU and Portuguese average and suffers from low levels of qualified human resources. The unemployment rate grew from 11,6 % in the third quarter of 2009 to 13,2 % in the same quarter of 2010, which is significantly above the national average (respectively 9,8 % in 2009 and 10,9 % in 2010).
5.1.5. Jobs and Training
(152)
According to Portugal, in the operation stage, the investment project will create an estimated 150 new jobs directly related to running the processing units at the two refineries.
(153)
The ratio between the investment expenditure and the number of created direct jobs shows that the refining sector is very capital intensive. Moreover, the sector requires specific and qualified training.
(154)
The investment project has a significant potential to create indirect jobs, as the new units will increase the technological complexity of the refineries, and require more maintenance interventions. As a result of the refineries’ subcontracting policy, there will be an increasing demand for the provision of services by specialised workers. Portugal considers that the ‘reconfiguration of the refining units will have a marked effect on the national industrial fabric, particularly in the mechanical engineering, electricity and building industries. It is estimated that during the busiest period of construction, around 3 000 workers will be involved in the construction of both refineries’ and ‘around 450 indirect permanent jobs are expected to be created’. These jobs require qualified personnel, normally paid above the market average, with an expected significant social and economic impact on the surrounding community, particularly in the Sines area.
(155)
As to whether the ratio of three indirect jobs for each direct job presented for the investment project - and the methodology applied - is justified, Portugal replied that this ratio should be compared to those for other investment projects in the same sector. Referring to two other State aid measures approved by the Commission (Commission Decisions N 898/06 and N 899/06, respectively for the Repsol Polimeros and the Artensa petrochemical projects) (36), Portugal considers that the direct/indirect jobs ratio proposed for the investment project is more conservative and realistic than the Repsol Polimeros ratio (15 indirect jobs for each direct job), even though both projects are brownfield. Portugal also noted that the amounts for the investment project are close to those of the Artensa project, which is a root project (greenfield). Portugal also takes into account the benchmark established by HSB Solomon Associates LLC concerning the petroleum industry: the PEI (Personnel Efficiency Index). This indicator shows the number of hours worked per EDC (Equivalent Distillation Capacity), that is, in general terms, the number of jobs generated per processed barrel of crude. In the latest available report (2008 figures), the beneficiary presented a global index of [50-70], which compares with a value of 113,7 for the study average and, 206,8 for the Southern and Central European average. This reflects the number of workers involved internally in the refinery, [ ]; and the existence of a group of support activities based on external services which are continually provided. Portugal considers that this recourse to external services ensures the creation of indirect jobs and justifies the expectation of a higher ratio of indirect jobs to direct jobs than in the case of Artensa. Therefore, when compared with the Commission Decisions described in this recital, Portugal concludes that this strategy is taken to the extreme in the Repsol Polimeros Project (minimum utilisation of internal resources and maximum utilisation of external resources). The Artensa’s case demonstrates the opposite, namely a balance in the utilisation of internal and external resources. Portugal considers the proposed ratio 3:1 to be in line with the refining industry’s ratio and correctly reflects the degree of externalisation of Petrogal’s activities (as in the area of maintenance).
(156)
In a later submission, Portugal strengthens this statement by quoting a more recent document (37) released by the Commission that, in Portugal’s opinion, would indicate a ratio between 4:1 and 6:1: ‘thus while the industry employs directly only 100 000 people in the EU, it can be considered that as much as 400 000 to 600 000 jobs are directly dependent on the EU refining industry’. The same document, at footnote 41, mentions ‘further 600 000 jobs in logistics and marketing’, which would even allow a 12:1 ratio.
(157)
During the formal investigation phase, in a further document (a cost-benefit analysis) provided to the Commission Portugal quantifies the number of jobs safeguarded by the investment project, as it was clear that in a counterfactual no-investment scenario Petrogal would have introduced some restructuring measures, including downsizing of labour force. If the investment project were not carried out, there would have been a ‘total loss of 1 240 jobs - 150 direct jobs + 450 indirect jobs (direct result of the project) in addition to the estimated loss of 160 direct jobs + 480 indirect jobs due to the cost reduction measures that would be implemented to face the reduced refining margins of the refineries in their current configuration’.
(158)
Portugal underlines that the investment project will mainly use qualified workers, paid [ ] the average salary in the relevant local market. The resulting socio-economic impact on the surrounding communities will contribute to the development of other businesses and activities. The investment project will therefore be of benefit to the establishment and renewal of the infrastructures and facilities in the regions of Oporto and Sines, providing the conditions necessary for these regions to progress to a new stage in terms of quality of life and competitiveness.
(159)
In its reply, Portugal stresses also that ‘during the construction phase, the project will have a significant impact on the national industrial fabric, in promoting the creation and development of local businesses. When fully operational, the project will encourage the development of new maintenance-related businesses, and thus it will continue to consolidate the regional dynamic’. Therefore, ‘with this initiative, Petrogal will help to balance the competitiveness of less developed regions vis-à-vis the national average. Finally, the project will have a positive impact on business in Alentejo region and on its exposure to foreign markets’.
(160)
Furthermore, by increasing the flow of raw and manufactured products between the two refineries, the investment project is expected to produce a very positive effect on the port infrastructures of Sines and Leixões (38), by significantly increasing their activity and utilisation and therefore also their operating results.
(161)
Finally, Portugal considers that Petrogal foresees that the investment project will have an exploitation period of not less than 30 years, which shows the long term commitment to regional, national and European objectives.
(162)
The investment project will also contribute to enhance the regional human capital potential. To train the staff involved in the investment project, whether newly recruited or current staff, professional qualification and training structures will be created, in cooperation with the Alentejo Litoral Technical College (39) in the business centre of the Industrial and Logistics Zone of Sines (40) (ZILS).
(163)
In term of links with R&D projects and cooperation with universities, Portugal mentions that the two refineries represent regional development centres in terms of research and training. According to Portugal, the investment project is expected to have a positive effect and the potential to attract new agreements between Petrogal and education centres in the scientific and engineering area.
(164)
Portugal comments on the investment/number of created jobs ratio, which would show the complete reasonableness of the proportion, specifically considering that the refining sector is very capital intensive and requires highly qualified labour and high levels of investment in training a skilled workforce. Similarly high aid per created jobs ratios were approved by the Commission in the Repsol Polimeros and Artensa petrochemical projects (41).
(165)
Following a Commission request to produce a cost-benefit analysis and project appraisal comparable to that requested for major projects co-financed by Structural Funds (42), Portugal submitted a document mainly aimed at quantifying the social and economic benefits deriving from the investment project. The document points to an economic impact due to positive contributions resulting from the investment, such as: project’s tax payable; direct employment (taxes); indirect employment (taxes); avoided unemployment aid; consumption tax (VAT); CO2 emission savings in transportation and industry sectors; avoided interests in Portuguese Government External Debt Interests; freight and demurrage (taxes); Additional revenue for Leixões Port; and support for local community development.
(166)
The local benefits of the investment project consist in: consumption tax (VAT); additional revenue for Leixões Port; and support for local community development (accounting all together for EUR 49 million in net present value), while the remaining benefits are to be considered a national amenity (accounting all together for EUR 454 million in net present value), benefiting the whole national economy and can be therefore only partially allocated to the concerned regions. Under the assumption that this national amenity is proportionally spread over the Portuguese regions according to their respective economic weight, as Norte and Alentejo regions represent 34,8 % of Portuguese national GDP in 2007, the total regional benefit (accounting for EUR 195 million in net present value) largely exceeds the cost of the aid granted to the investment project (accounting for EUR 121 million in net present value).
5.1.6. Comments regarding the necessity of the aid
(167)
Portugal underlined that the aid effectively and decisively contributed to Petrogal’s decision to invest, as it was necessary to ensure its profitability. On 5 March 2008, Galp’s Board of Directors approved the investment project, after having received the letter of eligibility from the national authorities, issued on 23 January 2007. The first commitment to order equipment dates back to 14 March 2008, namely after the signature of the aid contracts with the Portuguese Government on 10 March 2008.
(168)
Without the aid, the investment project would not have been implemented as its profitability would not have been justified.
(169)
In 2001, Galp’s Board of Directors decided against an earlier plan into upgrading the refinery of Matosinhos, as the project’s return on capital employed (ROCE) was below Galp Energia’s weighted average cost of capital (WACC) for its refining sector.
(170)
In 2005, Galp’s Board of Directors reconsidered the strategic opportunity to undertake a conversion project of the two refineries. After internally studying alternative investment projects, the Sines and Matosinhos Conversion Project was submitted to the Board of Directors for approval in March 2008. The internal rate of return associated with the reviewed investment of EUR [ ] million was calculated at [8-10] % without any incentive, namely [ ] percentage points above Galp Energia’s WACC for refining activities (set at [7-9] %).
(171)
The decision of Galp’s Board of Directors in March 2008 was based on the following analysis of the sensibility of the Internal Return Rate (IRR) of the investment project
Table 3
With the aid
Net Present Value
EUR [100-150] M
Return Rate/IRR
[9-11] %
Without the id
Net Present Value
EUR [1-50] M
Return Rate/IRR
[8-10] %
Source: GALP
(172)
According to Galp Energia’s Executive Committee’s deliberations of 10 January 2008, the company’s WACC and internal ‘hurdle rate’ (a risk premium added to the cost of capital (43)) for the Supply, Refining and Logistic Area were at [7-9] % and [10-12] %, respectively.
(173)
Portugal indicated that both WACC and internal hurdle rate set by Galp Energia were in line with the standard practice in the refining sector and that the use of these economic criteria is commonly accepted by all large companies in the sector. To support these statements, Portugal provided the Commission with a table elaborated by Citigroup, Bloomberg and Broker Research in 2010 comparing the WACC of significant companies operating in the sector.
(174)
Portugal maintains that the investment decision was and is consistent with the practice and the normal requirements of profitability that the beneficiary demands in all of its projects. To assess the profitability, besides the concept of WACC, the hurdle rate is used as additional criteria. Forecasts of future cash flows are not, generally, infallible. There is always uncertainty (risk) associated with the forecast of cash flows; the more distant in time they are, the greater the chance that the estimation is rough and contains errors. The most common way to deal with the uncertainty is to add a risk premium to the cost of capital (WACC) and using its rate as a minimum profitability rate required for the investment (hurdle rate). The difference between the value of the hurdle rate and the value of the WACC is, therefore, the extra profit expected when deciding whether to invest because it accepts additional risk found in the forecasted future cash flows. Portugal submitted that the insertion of the hurdle rate in the analysis and decision of Galp Energia’s investment projects - exists since 2002. It was established, in that year, that the hurdle rate applying to the projects would be the WACC increased by a [1-5] percentage points (pp) spread. In 2006, Galp Energia decided to calculate the hurdle rate in a slightly different way, namely, instead of adding [1-5] pp to the WACC, it opted to increase the WACC by [10-50] % (WACC2006 + hurdle rate2006 = [1,1-1,5] × WACC2006). This new criteria was a result of the internal weighting that, given the different levels of WACC of each business sector, the use of a percentage on the base seemed to be more suitable and coherent than using an absolute value. As a further explanation, Portugal provided the Commission with the different WACC and hurdle rates applied by Galp Energia between 2002 and 2006 for each business sector: supply and refining, marketing of petroleum products, exploration and production, gas and power.
(175)
Portugal argued that according to the internationally recognised standards for projects of this type, because the level of variation in the investment is still significant in that phase of engineering development (Front End Engineering Design), Galp’s Board of Directors did not consider a project of this importance with a rate of return so close to the WACC to be viable, as it could easily end up in a return less than that reference value.
(176)
However, taking into consideration the granting of the tax incentive in the investment project, the investment project’s return would be [9-11] %, which, in light of the investment project’s strategic nature, was considered an acceptable minimum for the start and approval of the execution of commitments with equipment suppliers.
(177)
Portugal has submitted a list of alternative investment projects that Petrogal could have undertaken at the time the investment project was decided. Due to the limitation of available financial resources for new investment, several Galp Energia business areas compete with each other for those limited resources and there is a strict selection policy.
(178)
However, had the aid contract with the Portuguese State not been signed and the investment project not taken place, the competitiveness of both refineries would have inevitably deteriorated. According to Portugal, had the investment project not been undertaken, the refineries’ capacity utilisation would have been cut down to [80-90] % to respond to a downward market trend demand for gasoline and fuel oil (as studies foresee a significant decrease in demand, from 2008 to 2020, with reductions of the demand between [20-30] % and [40-50] %). The refineries would have maintained only a very limited refining margin. To offset this situation, a drastic restructuring program involving job cuts would have been implemented.
(179)
As the Commission doubted that in their decision Galp’s Board of Directors had not taken into account changes in the business environment, Portugal were requested to provide a detailed analysis of the counterfactual scenario without the investment project. For this purpose, Portugal was asked to submit the investment project’s IRR considering the refineries’ potential profitability had the investment project not taken place and taking into account the reduction in refining margins.
(180)
Portugal’s counterfactual scenario is summarised in Table 4:
Table 4
Business case
New Final Investment Value
With the Aid
NPV
EUR [200-250] M
EUR [150-200] M
Return Rate/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Without the Aid
NPV
EUR [100-150] M
EUR [100-150] M
Return Rate/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
According to Portugal, ‘the fact that a project may be very relevant to a company, even strategic, does not mean that it is the only project or unquestionable project, if the IRR does not rise up to meet the minimum admissible requirements’ (as it was the case in 2001).
5.2. Observations submitted by Portugal on comments by third parties
(182)
Portugal underlines the high level of participation from various entities (municipalities, unions and sectoral and industrial associations) and lists all the comments supporting the value of the investment project in terms of regional development and energy efficiency.
5.2.1. Observations on comments by Competitors No 1 and No 2
(183)
Completing its submission of 21 January 2010, Portugal explains that the vacuum feedstock market is highly volatile and does not offer the required stable supply of vacuum gas oil needed to feed a hydrocracker of the size of the one in Sines. Regarding the production of hydrocracker residues, Portugal confirms that it is almost insignificant since the hydrocracker will use iso-cracking technology.
(184)
Portugal repeat that the investment project will stimulate regional development in disadvantaged regions (creation and maintenance of jobs, training of workers, economies of scale, technology transfers, spill-over effects, etc.) even if located in pre-existing refineries and this point is confirmed by all the positive comments received. They also underline the strategic importance and the environmental value of the investment project to counter the comments according to which employment is the only regional benefit.
(185)
Concerning the Table prepared by the third party Competitor No 1 comparing the ratio ‘aid per created jobs’ in other regional ad hoc aid projects (see recital 89), Portugal pointed out that it does not include other projects in refining or any other capital intensive industry. For this reason, the investment project must not be compared to those presented in the Table, but ought to be compared to the aid to large investment projects in the same economic sector (see the Commission Decisions of 10 July 2007 on State aid case N 898/06 - Repsol Polimeros and of 10 July 2007 on State aid case N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, where the ratio ‘aid/jobs created’ would be in a comparable range as for Petrogal’s project).
(186)
Similarly, if the ratio ‘indirect jobs/direct jobs’ is compared with comparable projects (such as the projects mentioned in recital 185), equivalent figures are obtained.
(187)
Portugal reiterate that Galp’s Board of Directors validated the investment project - in March 2008 - after having received - in January 2007 - a written confirmation from the Portuguese authorities that the investment project was eligible for aid. Therefore, the aid was conditionally (in particular the Commission’s approval was needed) granted before the start of the work. The first firm order took place in March 2008, after aid contracts were signed by Petrogal.
(188)
Portugal refutes third party comments according to which Petrogal had already decided to launch the investment project in 2006.
(189)
Portugal admits that feasibility studies were conducted before taking the definitive decision. While such information is absolutely necessary for Galp’s Board of Directors to take a decision, it does not imply that Galp’s Board of Directors had already decided.
(190)
Portugal maintains that the investment project would not have been implemented without aid.
(191)
Portugal explains that the investment project had an insufficient IRR compared to the level of risk taken and the attractiveness of other projects ([ ]) which are crucial for Galp Energia’s development. It results that the investment project would not have gone ahead without aid.
(192)
Portugal concludes from the comments received from third parties that the relevant geographic market is not the Portuguese market but, at the very least, the Iberian market.
(193)
Portugal specifies that Petrogal’s market shares for diesel (at ex-refinery, non-retail and retail levels) will never exceed 25 % if the relevant geographic market is the Iberian Peninsula or wider.
(194)
Portugal reasserts that, in any event, the investment project will not impact on the diesel non-retail and retail markets since the price at ex-refinery level is set under market conditions: Petrogal behaves as a price taker. If that were not the case, Petrogal’s clients would easily switch to imports, as according to Portugal, there are no obstacles (technical, tariff, logistics (44), etc.) to diesel imports from other Member States. Portuguese import requirements are in line with EU requirements.
(195)
Portugal provided figures of the aggregate data on diesel imports (maritime and land) in Portugal.
Table 5
Diesel imports & exports
Year
2006
2007
2008
2009
IMPORTS
Total (Ktonne)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Others
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EXPORTS
Total (Ktonne)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Others
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Source: DGEG (italic) and Petrogal’s data
(196)
Furthermore, Portugal has enough storage capacity: Portugal provided data showing that the different operators have taken different strategic options (invest in storage capacity or lease facilities) and that both alternatives are possible and viable. The main operators have not increased their storage capacity, despite the opportunities that appeared in the market, indication that their storage resources are enough to support their marketing activities. Portugal indicates that there has been a continuous growth of the total diesel imports as well as a slight decrease of exports. This results from the continuous growth of the market and the increasing deficit the local production capacity. However, 2009 figures reflect the impact of an accident at the Sines refinery that limited for a period of several weeks the running of the refinery and the production. Operators had to increase their imports during that year, thus demonstrating the existence of alternative supply options.
(197)
Import of diesel in Portugal in 2009 represented 27,2 % of the total consumption of diesel in that year. In the previous years, the average diesel imports in relation to annual diesel consumption in Portugal (around 5,4 Mtonnes) were about 14 %.
(198)
Therefore, Portugal considers the Portuguese diesel market as an open and competitive market where trade is facilitated and where prices are based on the price of crude oil, on the refining costs and defined by the alternative of importing at Platts prices.
(199)
As regards heavy naphtha, Portugal considers that the market is, at least, the EEA, as naphtha is an internationally traded product.
6. ASSESSMENT OF THE AID MEASURE
6.1. Existence of State aid
(200)
According to Article 107(1) of the Treaty, save as otherwise provided in the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall be incompatible with the internal market, in so far as it affects trade between Member States.
(201)
Portugal’s aid to Petrogal will take the form of a tax credit. The support can thus be considered as given by the Member State and through State resources within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
(202)
The aid is granted to a single company, Petrogal, and is therefore selective.
(203)
The aid is granted for an investment resulting in the increased production of diesel and heavy naphtha. Since these products are the subject of trade between Member States, the measure is therefore likely to affect trade between Member States. The aid granted to Petrogal will relieve the company from costs which it normally would have had to bear itself. Consequently, Petrogal will benefit from an economic advantage over its competitors. By favouring Petrogal and its production in this way, the aid therefore distorts or threatens to distort competition.
(204)
Consequently, the Commission considers that the aid constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
(205)
Having established that the aid constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, it is necessary to consider whether the measure can be found to be compatible with the internal market.
6.2. Legality of the aid measure
(206)
By notifying the aid before putting it into effect, Portugal respected the notification obligation resulting from Article 108(3) of the Treaty.
6.3. Legal basis for the assessment
(207)
As the objective of the aid is to promote regional development, the basis for assessing the compatibility of the aid with the internal market are the RAG and, in particular, the provisions of Section 4.3 of the RAG relating to large investment projects, and the criteria for the in-depth assessment of regional aid to large investment projects laid out in the In-Depth Assessment Communication), unless the formal investigation leads to the result that the thresholds laid down in paragraph 68(a) (‘market share test’) and paragraph 68(b) (‘capacity increase and market performance tests’) of the RAG are not exceeded.
(208)
The Commission needs to conduct its assessment in three steps:
-
first, it has to assess the compatibility with the general provisions of the RAG;
-
second, it has to verify whether the market share test and capacity increase and market performance tests under paragraph 68(a) and (b) (the ‘paragraph 68(a) and (b) tests’) are definitively not met;
-
third, depending on the outcome of the assessment in the second step, it may proceed to an in-depth assessment.
6.4. Compatibility with the general provisions of the RAG - verification of the doubts expressed in the opening decision
(209)
The Commission verified whether the granted aid was in conformity with the general provisions of the RAG. This assessment led to the following observations:
(210)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to whether the investment project constitutes an initial investment or could be considered as replacement investment.
(211)
The Commission took account of the comments of Portugal presented in recitals 130 and 131 that the investments lead to an extension of an existing establishment and a fundamental change in the overall production process of an existing establishment and that therefore, the investment can be considered as an initial investment as defined in paragraph 34 of the RAG.
(212)
Indeed, the new vacuum distillation unit and the visbreaker in Matosinhos, and the new hydrocracker unit in Sines will be functioning simultaneously with the original pre-existing refining units; therefore, the investment project does not constitute a replacement but an extension of the production system. Besides, the investment project will transform the refineries providing them with new technologic infrastructures for the conversion of heavier fractions of crude into gasoline and diesel.
(213)
Competitor No 1 does not object to the initial investment character of the investment; but it considers that the investment constitutes the mere extension of an existing establishment.
(214)
Consequently, the Commission finds that, the investment project constitutes as an initial investment within the meaning of paragraph 34 of the RAG, and therefore, the doubts as regards the initial investment character of the investment project are removed.
(215)
In the opening decision, the Commission doubted that the formal incentive effect requirements applicable to ad hoc aid, as laid down in paragraph 38 of the RAG were fulfilled. In particular, the Commission expressed doubts as to whether Portugal’s written confirmation that, subject to detailed verification, the investment project met the conditions of eligibility laid down in the scheme (45) could replace the required letter of intent.
(216)
Paragraph 38 of the RAG reads as follows: ‘It is important to ensure that regional aid produces a real incentive effect to undertake investments which would not otherwise be made in the assisted areas. Therefore aid may only be granted under aid schemes if the beneficiary has submitted an application for aid and the authority responsible for administering the scheme has subsequently confirmed in writing that, subject to detailed verification, the project in principle meets the conditions of eligibility laid down by the scheme before the start of work on the project. (…). In the case of ad hoc aid, the competent authority must have issued a letter of intent, conditional on Commission approval of the measure, to award aid before work starts on the project. If work begins before the conditions laid down in this paragraph are fulfilled, the whole project will not be eligible for aid.’
(217)
The ‘start of works’ is defined by footnote 40 of the RAG either as start of construction works, or first binding order of equipment.
(218)
The Commission took into account the following factual information submitted by Portugal:
-
Petrogal applied for the aid on 22 January 2007;
-
Portugal confirmed the eligibility in principle of the aid project on 23 January 2007.
-
The aid was approved by the Portuguese Council of Ministers on 6 March 2008 but the granting of the aid is subject to Commission approval and Petrogal will not benefit from the aid before 2011 (once the investment is completed).
-
Petrogal’s Board of Directors authorised to proceed to orders of equipment on 8 March 2008.
-
The first binding order was placed on 14 March 2008. Construction works on the investment were effectively started in November 2008 in Sines and in January 2009 in Matosinhos.
(219)
The Commission considers that the aid contracts signed on 10 March 2008 between Portugal and Petrogal, and the publication of the Resolutions of the Council of Minister, adopted on 6 March 2008, in the Portuguese Official Journal (46) are at least equivalent to a letter of intent, and have to be considered as a stricter proof of the formal incentive effect than the letter of intent required by paragraph 38 of the RAG. These aid contracts were signed before the start of works on the investment project.
(220)
Therefore, the Commission finds that the doubts as regards the formal incentive effect are removed.
(221)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to the contribution of the investment to regional development. In this context, the Commission also raised doubts as to the necessity of the aid and emphasised that an ‘unnecessary aid is unlikely to contribute to regional development and might result in unacceptable distortions of competition’ (47).
(222)
Competitors No 1 and No 2 indicated that Petrogal would have gone ahead with the investment project even without aid. In their view, it is a productive investment economically driven by the imbalance between diesel supply and demand and the opportunity to have access to heavier and cheaper crude. All operators across Europe are carrying out similar investments in their refineries without State aid.
(223)
Therefore, it has to be assessed whether the aid is necessary to produce a real incentive effect to undertake an investment which otherwise would not take place in these two assisted regions or whether the investment project would, in any event, have been undertaken. In this respect, the Commission needs to establish whether the aid changed Petrogal’s behaviour, so that it would have undertaken additional investment in the regions concerned.
(224)
It appears that the strategic decision to invest was taken in 2006. This is reflected in a document published by Galp Energia in October 2006 (48). As stated in Galp Energia’s annual report for 2006, the Board of Directors took the executive decision concerning the investment project on 23 January 2007 (49) and on 5 March 2008 (that is after receiving the letter of eligibility from the national authorities dated 23 January 2007). The Board of Directors took the operational decision to order the first equipment related to the investment project on 14 March 2008.
(225)
Portugal stated that Petrogal had not undertaken the investment until 2008 due to its insufficient financial viability and that Galp’s Board of Directors finally decided to proceed with orders of equipment and constructions only after the Portuguese government adopted the relevant Resolution of the Council of Ministers.
(226)
Portugal claims that the availability of State aid was decisive for Petrogal’s decision to invest. Without the aid, the investment project would have been abandoned. Petrogal would have implemented an alternative restructuring plan to adjust its refining activities to changed market and crude oil supply conditions. Furthermore, the available financial resources would have been used to invest into alternative projects outside the refining activity.
(227)
Portugal submitted documents belonging to Petrogal which contain an analysis of the investment project’s expected IRR, the cost of capital (WACC), as well as a list of possible alternative investments that Galp Energia could have undertaken with the available capital.
(228)
The Commission considers that the documents submitted to Galp’s Board of Directors on 23 January 2007 and 5 March 2008 were decisive for the assessment of the necessity of the aid, as the Board’s decision was based on those documents.
(229)
According to Portugal, the calculations submitted to the Galp’s Board of Directors in 2008 showed an IRR of the investment project, in the absence of the aid, of [8-10] %. This IRR is well above Petrogal’s WACC of [7-9] %.
(230)
Portugal explained however that the decisions of Galp’s Board of Directors were based on a hurdle rate approach introduced already in 2002. The hurdle rate, or minimum acceptable rate of return (MARR), is the minimum rate of return on a project a decision-maker is willing to accept before starting a project, given its risk and the opportunity cost of forgoing other projects. Other expressions used for ‘hurdle rate’ are ‘cut-off rate’ or ‘benchmark rate’.
(231)
As from 2006, for the refinery activities, the internal hurdle rate was set at [110-150] % of the WACC, namely at [10-12] %. Normally, no investment decision would be taken if the calculated IRR did not exceed this threshold. In this case, the aid increases the IRR by [1-3] percentage points, from [8-10] % to [9-11] %, as presented in Table 3 in recital 171 for the calculations submitted to the Board of Directors in 2008. Though the aid adjusted IRR remains significantly below the internal hurdle rate, the additional safety margin created by the aid was considered sufficient by Galp’s Board of Director to finally approve the investment project.
(232)
The hurdle rate is an instrument used by companies in decisional situations involving major levels of risk and it may therefore vary depending on the risk associated with projects. The hurdle rate may also be influenced by the currency in which it is calculated: in currency areas with high levels of inflation, the hurdle rate is higher than in areas with price stability.
(233)
So far, State aid decisions in the area of regional aid did not use the ‘hurdle rate’ concept to decide on issues of necessity and incentive effect of aid. Neither is the concept of ‘hurdle rate’ mentioned in the In-Depth Assessment Communication. However, the ‘hurdle rate’ concept was already used in a limited number of State aid decisions (such in the Commission Decision of 23 February 2011 on State aid case N 204/10 - Sweden - R&D aid to Volvo Aero for Trent XWB ICC, yet to be published in the OJ), mainly adopted under the Community framework for State aid for research and development and innovation (50), for projects involving high levels of risk.
(234)
Portugal underlines that the investment project is characterised by multiple risks that justify the use of the hurdle rate approach. The investment project is the largest productive investment ever carried out in Portugal. The implementation of the investment project will take several years. Cost estimates for the investment project are extremely difficult: in fact, Portugal submitted figures showing that the initial cost estimates were very seriously overrun in reality. As the investment project has a long-term orientation, long-term forecasts of refinery margins are extremely difficult, in particular in situations where, in the long-term, traditional combustion cars may be replaced by electric and other cars.
(235)
An empirical study (51) of 2006, analysing more than 100 self-reported hurdle rates (mainly for North American companies), report an average hurdle rate of 14,1 %, and an absolute difference between WACC and hurdle rate of 5 % points, namely about 155 % of WACC. Taking account of this information, the hurdle rate applied by Petrogal and Galp Energia for the refinery sector does not appear prima facie excessive.
(236)
In view of these elements, and in particular taking into account the specific characteristics of the sector and of the case (namely the importance of the risks involved given the magnitude of the investment project and its long-term exploitation period), the Commission considers that the hurdle rate can be taken into account to decide whether the aid was necessary as an incentive to carry out the investment project or not.
(237)
Competitors No 1 and No 2 confirmed that for refinery activities, there are no sectoral benchmark. However, Competitor No 1 indicated that it would consider a benchmark (namely rate of return) of 10 % as sufficient to carry out the investment project. The Commission notes that this benchmark rate of 10 % is very similar to the post-aid IRR submitted in 2008 to Galp’s Board of Directors of [9-11] %. The Commission therefore considers that the aid does not exceed the amount that would be considered as necessary by a competitor to reach an acceptable IRR.
(238)
Thus, it appears that the aid measure brings the calculated IRR closer to the Petrogal’s hurdle rate and to the Competitor No 1 indicated benchmark rate. Post-aid, the IRR neither exceeds Petrogal’s hurdle, nor the competitor’s benchmark rate, which suggests that the aid was not excessive. The fact that the investment decision was taken in 2008 in a situation where the aid-adjusted IRR was still considerably below the declared hurdle rate alone is not sufficient doubt the importance of the hurdle rate. It is obvious from earlier statements of Galp’s Board of Directors that it was aware of the investment project’s strategic importance to stop declining refining margins. Even though the hurdle rate was not fully reached, this strategic element appears to have been sufficient to justify a limited deviation from the hurdle rate.
(239)
As a result, the Commission considers that the aid was necessary as an investment incentive and did not exceed the amount necessary for that purpose. In this respect, it is not entirely correct to affirm that all operators across Europe have carried out similar investments in their refineries without State aid. For instance, the Commission has analysed other aid measures for similar investments. This was notably the case in Commission Decision N 283/04 (52) concerning a distillate hydrocracking unit.
(240)
In the opening decision, referring to paragraph 10 of the RAG, the Commission expressed doubts regarding the contribution of the aid and the investment project to regional development, emphasising the limited number (150) of jobs created when compared with the amount of aid (EUR 160 million), and whether the expected contribution to regional development really outbalanced the sectoral effects resulting from the aid.
(241)
The Commission notes that, as was also emphasised by Competitor No 1, the amount of aid per job created indeed significantly exceeds the level of aid per job in previous recent ad hoc aid cases (see recital 89). Several negative decisions (53) concluded on an insufficient regional contribution based on the number of jobs created.
(242)
Portugal accepts that the amount of aid per direct job created is very high; however, this is explained by the capital intensive character of the investment project which is characteristic for investments in the sector: individually notifiable applications of aid schemes for this sector with an even higher aid amount per job created were approved by the Commission in the past (54). Portugal considers that other factors than the aid per direct job should be taken into account, such as the importance of indirect job creation, of temporary job creation, and other related aspects.
(243)
In previous decisions, the Commission has always taken account of direct job creation. In addition, indirect job creation was taken in consideration in a number of decisions (55).
(244)
Portugal initially claimed that each direct job created (or lost) would result also in three indirect jobs. The 3:1 ratio was justified by referring to other Portuguese cases in the same industry (56) for which the Commission accepted similar or higher ratios in the past. The potential to create indirect jobs results from maintenance activity, which is probably the market niche that will benefit the most from the project. This would be the effect of the increased technological complexity of the refineries that will result in subcontracting services requiring increasingly specialised employees and technicians.
(245)
Portugal reinforced its argument by referring to a recent Commission working document concerning the petrochemical sector (57) which states that while the industry employs directly only 100 000 people in the EU, it can be considered that as much as 400 000 to 600 000 jobs are directly dependent on the EU refining industry. The same document, at footnote 41, mentions further 600 000 jobs in logistics and marketing. On the basis of these statements, a higher ratio than 3:1, namely 4:1 to 6:1, and taking into account job creation in logistics and marketing, even of 12:1, could be justified.
(246)
Portugal indicated also that, in a ‘no-aid and no-project’ counterfactual scenario, Petrogal would have restructured its refineries and downsized its workforce, with a loss of 160 direct jobs. Therefore, the Commission should take account, in its assessment of the contribution of the aid to regional development, of 310 direct jobs created or maintained (58), and of approximately 930 (59) to 3 720 indirect jobs eventually resulting from the investment project, which would mitigate the excessive amount of aid per direct job.
(247)
In addition, Portugal emphasised that the investment project constitutes the largest single investment ever undertaken in Portugal and will create 3 000 temporary jobs in the regions concerned during the construction phase.
(248)
Furthermore, in previous decisions (60) approving ad hoc regional aid, the Commission referred to the importance of the following factors:
-
increasing employees’ income (creation of better paid direct and indirect jobs),
-
the social wellbeing in the region (through improved environmental and living conditions, sponsorship of local events),
-
the enhancement of human capital potential (through training, education, PhD programmes),
-
the contribution to R&D, technology and know-how transfer (as a result of the upgrading investment),
-
the increased activity for subcontractors in the areas concerned,
-
the better use of the existing port facilities.
These factors are certainly positive elements that could be taken into account in the assessment of the contribution of the aid and the investment project to regional development in Portugal.
(249)
Thus, comments from Portugal and several interested parties refer to other important contributions to regional development in terms of social and environmental impact, increased training, and protocols with higher education institutions.
(250)
Portugal also referred to the development of the supply chain and the impact of the construction of the new units on the national industrial fabric, with an impact on civil engineering works, building works and mechanical engineering assembly. This is certainly a positive impact, but it is either only temporary or of general nature (see recital 154).
(251)
The Commission takes into account the non-temporary positive spill-over effects of the investment project in the regions concerned as presented by Portugal. In particular, the expected long life of the refineries (expected to be operational at least for 30 years), the positive impact on the subcontracting industry, the significant amount of training and the number of protocols with schools and universities point to the importance of the refineries in the concerned regions. Even if a large part of these positive spill-over effects are already present as a consequence of the long time existence of the refineries, it can be agreed that the investments certainly enhance the role of Petrogal’s presence both in Sines and in the Oporto area.
(252)
Portugal also submitted a cost-benefit analysis of the aid project. A cost-benefit analysis aims to go beyond an analysis of the viability of the project by the investor, and to take into account all the (discounted) social costs and benefits deriving from the project. In this context, a cost-benefit analysis quantifies the expected benefits, including the amount of taxes from direct and indirect employment, the avoided unemployment contribution (by safeguarding jobs), the amount of consumption taxes, the additional revenues for the port of Leixões, direct support for local communities, etc.
(253)
The cost-benefit analysis concludes that the aid is highly beneficial for Portugal. Of course, the geographic scope of the cost-benefit analysis goes beyond regions of Norte and Alentejo directly concerned by the investment project. However, if the national benefit is proportionally transferred to the regions concerned according to their respective economic weight, the Norte and Alentejo regions will capture 34,8 % of this national benefit.
(254)
Portugal also emphasised that the aid and the resulting investment had beneficial effects in other policy areas than regional development. Portugal insisted on the strategic importance of the investment project at national level and in terms of importance for European energy supply security. These beneficial effects include the reduced dependence on imports, a response to the increasing demand of diesel, the improvement of the energy efficiency in both refineries, and the positive environmental impact. These arguments cannot be taken into account for the assessment of the contribution of the aid to regional development.
(255)
Despite the apparent prima facie disproportional amount of aid per direct job created, the positive indirect effects (indirect jobs, spill-over effects, creation of high income jobs, enhancement of human capital, improvement of social wellbeing) point to a regional contribution to Alentejo and Norte that cannot be considered negligible. The Commission therefore considers its initial doubt as to the contribution of the aid to regional development removed.
(256)
Furthermore, subsequent sections on the application of the paragraph 68(a) and (b) show that the negative sectoral effects of the aid are limited as the markets concerned by the investment project are not underperforming, that is they are not in absolute or relative decline. In addition, Petrogal does not have a high market share in the relevant ex-refinery market that could be abused by anti-competitive behaviour. The substitution of heavy naphtha imports for the aromatics industry has limited effects on EEA suppliers. The Commission therefore considers its initial doubt that the negative sectoral effects of the aid are not outbalanced by its expected contribution to regional development as removed.
(257)
In accordance with paragraph 9 of the RAG, Petrogal is not a company in difficulty within the meaning of the Communication from the Commission on Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (61).
(258)
In accordance with paragraph 39 of the RAG, Petrogal’s own contribution to eligible expenditure is above 25 % (see recital 36 above).
(259)
In accordance with paragraph 50 of the RAG, the eligible expenditure of the investment project is calculated on the basis of the eligible investment costs (see recital 35 above).
(260)
In accordance with paragraphs 71-75 of the RAG, the rules on cumulation of aid are respected (see recital 43 above).
(261)
In accordance with paragraph 40 of the RAG, the aid is granted under the condition that Petrogal maintains the investment project in the regions concerned for a minimum period of five years after its completion.
(262)
The Commission therefore considers that the aid complies with the general provisions of the RAG.
6.5. Compatibility with the criteria for large investment projects - verification of the doubts expressed in the opening decision
(263)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to whether the investment project can be considered to be a SIP within the meaning of paragraph 60 of the RAG, despite the fact that the refineries are not in immediate geographic proximity to each other.
(264)
Although there is no geographic proximity between the two refineries, Portugal considers that there are strong economic, functional and strategic links between them. Without the investment into the vacuum distillation unit in Matosinhos, the related investment into the hydrocracker in Sines would not be possible, due to the risk of frequent shortfalls on the market of vacuum gas oil (feedstock for the hydrocracker). Portugal therefore considers that the strong functional links make the refineries economically indivisible.
(265)
Competitor No 1 contests this approach as it considers that the fixed assets of the investment project are economically divisible.
(266)
One of the comments from third parties received in reply to the opening decision indicated that the increase in the production of heavy naphtha is crucial for the realisation of an investment by the group La Seda in Sines. The Commission has verified whether the investment by La Seda could constitute a SIP together with the investment in Matosinhos. Portugal has confirmed that the increase of the production of heavy naphtha will be exclusively used by Petrogal internally and that heavy naphtha will not be sold to third parties. Therefore, the Commission concludes that the investment project does not constitute a SIP with La Seda’s investment project.
(267)
Paragraph 60 of the RAG targets investment projects that are artificially divided into subprojects to avoid the scaling down mechanism that reduces the maximum aid intensity that can be applied to investment projects above EUR 50 million. In this particular case, the Commission has verified that the aid intensity applied (12,43 % NPV) is below the maximum aid intensity that should have been applied in case the investment project is considered as a SIP (14,28 % NPV) and therefore, lower than the maximum aid intensity of which the two projects, separately, could have benefited. Therefore, the maximum aid intensity, even in the case of a SIP, has been respected, and the Commission concludes that it is not necessary to decide whether the two projects in Sines and Matosinhos constitute a SIP or not despite their geographic distance, since the issue does not prejudice the compatibility assessment of the aid under the RAG.
(268)
The calculation of the aid intensity under paragraph 67 of the RAG depends on whether the investment project is considered a SIP or rather two separate investment projects. In the latter case, if the investments in the two locations are taken separately, then the calculation of the aid intensity would take into account the two different standard regional aid ceilings applicable for Sines (40 %) and for Matosinhos (30 %).
(269)
As notified by Portugal, the total planned eligible costs for the investment project amount to EUR 1 058 934 146 (EUR [ ] for the investment in Sines and EUR [ ] for Matosinhos) in nominal value.
(270)
The net present value of the investment in Sines amounts to EUR [ ] for a planned aid amount of EUR [ ] in net present value, corresponding to an aid intensity for this refinery of 13,12 % gross grant equivalent (GGE), which is below the adjusted maximum aid intensity of 15,94 %.
(271)
The net present value of the investment in Matosinhos amounts to EUR [ ] for a planned aid amount of EUR [ ] in net present value, corresponding to an aid intensity for this refinery of 10,66 %, gross grant equivalent (GGE), which is below the adjusted maximum aid intensity of 14,68 %.
(272)
In the opening decision, the Commission checked the aid intensity in the two regions, which is different, being 40 % in Sines and 30 % in Matosinhos, and recalculated the maximum aid intensity by weighing the aid intensities taking proportionally into account the investment (in net present value) in the corresponding region over the total investment. The result would be an aid intensity of 37,18 %, corresponding to an adjusted maximum aid intensity of 14,21 %.
(273)
Even if the investment project had been considered a SIP, the net present value of the total investment costs would amount to EUR 974 064 894. The total planned aid would amount to EUR 121 091 314 in net present value, corresponding to an aid intensity of 12,43 % GGE, which is below the previously calculated adjusted maximum aid intensity of 14,21 %.
(274)
Therefore, as the aid intensity in GGE would result below the adjusted maximum aid intensity considering the scaling down rules, the Commission considers that the proposed aid intensity for the investment project complies with paragraph 67 of the RAG.
(275)
Portugal has given assurances that the maximum aid amount and the maximum aid intensity as laid down in this Decision will not be exceeded, even in the case of lower or increased eligible expenditure.
(276)
In the opening decision, the Commission raised doubts regarding certain issues relating to the aid assessment in accordance with the rules laid down in paragraph 68(a) and (b) of the RAG. These issues were as follows:
-
whether the products concerned by the investment project were exclusively diesel and heavy naphtha, as claimed by Portugal, or also include other refinery-related products, given the potential substitutability of refinery products from the supply side and the fact that heavy naphtha may be considered an intermediate product within the meaning of paragraph 69 of the RAG;
-
whether the relevant product market is at ex-refinery level for both diesel and heavy naphtha, as claimed by Portugal;
-
whether the relevant geographic market for the products concerned must be defined at national, regional (Iberian Peninsula) or EEA level;
-
whether the beneficiary, Petrogal, and the Galp Energia and ENI groups to which Petrogal belongs, have a market share above 25 % of any of the relevant markets (paragraph 68(a) of the RAG);
-
for all the products concerned, whether the production capacity created by the investment project is more than 5 % of any relevant market measured using apparent consumption data and, if so, whether the average annual growth rate of the product concerned apparent consumption over the last five years is below the average annual growth rate of the EEA’s GDP.
(277)
In recitals 278 to 311, the Commission reassesses whether the thresholds of the paragraph 68(a) and (b) tests are exceeded in order to decide whether an in-depth assessment of the investment project is necessary. First, the products concerned and deemed concerned by the investment project are examined. Second, the resulting relevant product markets are identified. Third, whether the assessment should take place ex-refinery, retail or non-retail market level is analysed. In recitals 312 to 344, the product market and the relevant geographic market are established, following which the product market concerned is assessed with regard to Petrogal’s relevant market share. Finally, the analysis focuses on whether the product-capacity increase exceeds 5 % of the relevant EEA apparent consumption on a market where the growth of the EEA apparent consumption for the products concerned is underperforming.
(278)
Paragraph 69 of the RAG reads as follows: ‘The product concerned is normally the product covered by the investment project. When the project concerns an intermediate product and a significant part of the output is not sold on the market, the product concerned may be the downstream product ….’ Footnote 64 of that paragraph specifies that ‘Where an investment project involves the production of several different products, each of the products needs to be considered.’
(279)
In the opening decision, the Commission identified diesel and heavy naphtha as products directly concerned by the investment project. Since apparently the whole heavy naphtha production was used by Petrogal’s naphtha’s derivatives production, naphtha derivatives were also deemed a product concerned. The Commission also accepted Portugal’s assertion that the other horizontally related products produced by the refineries (gasoline, LPG, fuel oil, jet fuel, and bitumen) were not affected by the investment project.
(280)
The Commission notes Portugal’s explanation that refineries operate on the basis of a multi-product-production function where the input, crude oil, is transformed into a multitude of intermediate (for instance, heavy naphtha, vacuum gas oil) and final (for instance, gasoline, diesel) products. Many of the intermediate products are immediately reused within the different steps of the refining process as inputs (‘feedstocks’), whereas others are sold on the market or used as input for the first generation petrochemical industry, for instance, heavy naphtha for the aromatics production. The technical production function depends in particular on the type of crude oil used (not all types of crude oil can be processed in given installations), and the exact technical configuration of the refinery. A profit maximising refinery tries to optimise its profits over the whole range of products, the so-called ‘refining margin’, by adjusting the production of the different outputs, taking into account the technical restrictions resulting from the production function (and the type of crude oil used) and the input and output prices. However, the possibilities to adjust the configuration of an existing refinery without additional investments are extremely limited.
(281)
The refinery sector has faced structural changes over the last decade. The lighter types of crude oil have become more and more rare and are increasingly substituted by heavier types of crude oil. At the same time, market demand for diesel (an increasingly common substitute for gasoline as a propellant) has grown quickly. On the contrary the demand for fuel oil, used in electricity generation and maritime transport, is decreasing and expected to decrease further (due to its substitution in these uses through more environmentally-friendly technologies). The EU is a net importer of diesel and an exporter of gasoline (mainly to the US market which is expected to shrink).
(282)
As explained by Portugal, and confirmed by the Competitors No 1 and No 2, the economic driver for the investment project is, on the one hand, to allow the refineries to process heavier types of crude oil and, on the other, to change its configuration in a way that allows the refineries to produce more diesel and less fuel oil.
(283)
As described in Section 2.2, diesel and heavy naphtha are the products directly concerned by the investment project. Indeed, the investment project will increase the production of diesel (to the detriment of fuel oil) as well as the production of heavy naphtha, which according to Portugal is an inevitable technically caused side-effect. The Commission notes Portugal’s assertion that the other horizontally-related products produced by the refineries (gasoline, LPG, fuel oil, jet fuel, and bitumen) are not affected by the investment project.
(284)
However, the Commission ascertained in the formal investigation that the investment in Matosinhos into the new vacuum distillation unit and the new visbreaker will also lead to the production of vacuum gas oil. The increased production of diesel will take place in Sines, where the new hydrocracker unit will use as feedstock the vacuum gas oil produced in the refineries of Matosinhos and Sines. As a consequence, vacuum gas oil also has to be deemed a product directly concerned by the investment, since the investment project will lead to a significant increase of its production in Matosinhos refinery.
(285)
Portugal submitted that vacuum gas oil will be used exclusively as feedstock for the hydrocracker in Sines. Therefore, it should be considered as an intermediate product for the increased production of diesel and not be assessed separately. Portugal also stated that the necessary stable and secure supply of feedstock for a hydrocracker of the size of the one in Sines could not be ensured by purchasing the necessary quantities on the market. This is due to the very limited size and the high volatility in the open vacuum feedstock market, a spot market. As a consequence, no potential third party supply is excluded by the supplies of vacuum gas oil from Matosinhos to Sines.
(286)
The Commission accepts that vacuum gas oil is considered an intermediate product and that a significant part of the output of vacuum gas oil is not sold on the market (whilst no potential third party supplies are excluded). In this case, as laid down in paragraph 69 of the RAG, it can be concluded that with regard to the new vacuum distillation unit and the new visbreaker in Matosinhos, the product concerned is the downstream product, namely diesel.
(287)
The Commission also notes that Competitor No 1 considers that hydrocracking residues could be deemed a product concerned by the investment project (see recital 92). As Portugal explained that, due to the use of iso-cracking technology, the production of these residues is almost insignificant (see recital 183), the Commission does not take hydrocracking residues into account as a product concerned.
(288)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to whether diesel and naphtha were the only products concerned, pointing to the fact that naphtha may be considered an intermediate product within the meaning of paragraph 69 of the RAG, and that naphtha derivatives could be products deemed concerned for which the tests under paragraph 68(a) and (b) might have to be carried out.
(289)
Portugal submitted the following explanations:
-
The term naphtha covers both heavy and light naphtha; heavy and light naphtha are not substitutable, neither in their production, nor in their uses.
-
Heavy naphtha is a product which is used as feedstock in refining processes and in the production of a very wide range of chemical products, not only in the production of aromatics.
-
The investment project leads to the additional production of heavy naphtha in Sines: the Sines refinery heavy naphtha production is increased by [200-250] Ktonnes per year.
-
The largest part of the heavy naphtha produced in the Sines refinery is transported to Petrogal’s refinery in Matosinhos where it is processed, together with heavy naphtha imported from other countries and heavy naphtha produced in Matosinhos itself ([650-700] Ktonne on average in 2007-09), to reformer (62). The total heavy naphtha volume used in the Matosinhos refinery to produce reformer is [1 000-1 050] tonnes (on average in 2007-09).
-
Of the total additional production of [200-250] Ktonne of heavy naphtha in Sines, [100-150] Ktonne on are transported to Matosinhos (the remainder is reused as feedstock in the Sines hydrocracking process) to replace [100-150] Ktonne of imported heavy naphtha; the import volume of [250-300] Ktonne before the investment is reduced to [100-150] Ktonne, namely by [50-60] %.
-
92 % of imports of heavy naphtha in 2009 originated from outside the EEA, 8 % from the EEA (63).
-
The own production capacity of the Matosinhos refinery of heavy naphtha (average production 2007-09: [650-700] Ktonne) is not changed by the investment project.
-
Reformer is an intermediate product for the production of aromatics.
-
The production capacity of reformer is not changed by the investment.
-
The reformer produced in Matosinhos is used as feedstock to Petrogal’s Matosinhos aromatics plant.
-
The aromatics plant produces a wide range of primary aromatics or naphtha derivatives, in particular benzene, toluene, orthoxylene, paraxylene and solvents.
-
The production capacity of the aromatics plant (sales average in 2007-09: [400-450] Ktonne) is not changed by the investment project and no extension is planned.
-
The aromatics plant is an independent business unit; the internal price for heavy naphtha is, and will be after the investment, the import price of heavy naphtha. The sales price of the reformer to the aromatics plant is, and will be after the investment, calculated as [10-20] % of import parity of naphtha (CIF NEW) and [80-90] % of gasoline export parity (RBOB USA), and transport costs of Sines to Porto.
-
The raw material costs (heavy naphtha) represented some [90-100] % of the total production costs of the aromatics production. The additional production of heavy naphtha in Sines represents some 14 % of the total heavy naphtha processed to reformer.
-
The primary aromatics are sold on the market to the petrochemical industry, at market prices; Petrogal, with a market share below [0-5] %, is a price taker on the EEA aromatics market. The total turnover of Petrogal’s aromatics plant amounted to some EUR [ ] million in 2009. After the completion of the investment, [ ] % of the turnover (some EUR [ ] million on the basis of the 2009 turnover) would result from heavy naphtha additionally produced in Sines.
(290)
The Commission notes that Competitor No 1 considers that heavy naphtha is an intermediate product and that the assessment should include naphtha derivatives as products concerned.
(291)
To decide whether the paragraph 68(a) and (b) test have to be carried out for the naphtha derivatives, it is necessary to give an interpretation to the wording of paragraph 69 of the RAG. Paragraph 69 stipulates that the product concerned may be the downstream product when the product of the investment is an intermediate product, and a significant part of its output is not sold on the market. This wording aims at situations where the distortive effect of the aid on competitors is not felt, or only partially felt, on the market of the intermediate product, and is transferred to the final product market. On the basis of the information given by Portugal on the definition of the products concerned, the Commission considers that the aid neither affects the production volumes, nor the production costs, nor the price setting behaviour of Petrogal’s aromatics plant. In addition, the quantity of additional heavy naphtha produced in Sines is only of minor importance, compared to the overall quantity of heavy naphtha used to produce reformer. The Commission therefore considers that the aromatics markets are not, or only indirectly very insignificantly (via an indirect reduction of the naphtha import price, see subsequent section) affected by the aid for the investment project.
(292)
The Commission, therefore, considers that it is not appropriate to carry out the paragraph 68(a) and (b) tests for the aromatics markets.
(293)
At the same time, the Commission considers that the aid may affect the naphtha market, in so far as the investment project allows substituting imports and forces suppliers to find other outlets on the heavy naphtha market. The Commission therefore carried out the paragraph 68(a) and (b) tests with regard to heavy naphtha as a product concerned.
(294)
Paragraph 69 of the RAG specifies that the relevant product market includes the product concerned and its substitutes considered to be such either by the consumer (by reason of the product’s characteristics, prices and intended use) or by the producer (through flexibility of the production installations).
(295)
In the opening decision, the Commission could not conclude on the relevant market for the product(s) concerned, due to difficulties to identify definitely the list of products concerned.
(296)
In the opening decision, the Commission concluded that there were no substitutes for diesel from the consumer side. However, there were doubts on the supply side as to substitutability in the production of diesel, as flexibility of the production installations could lead to produce other types of products (mainly gasoline) by changing the refineries’ configurations.
(297)
In order to dispel these doubts, Portugal argued that the Commission merger decision (64) quoted by the Commission, referred to a different context when the unbalance between the supply and the demand in the gasoline and the diesel markets was much less important than it is nowadays and because of that the level of flexibility at the switch level between the production of these two products was still available. However, according to Portugal from 2000, with the important increase of diesel demand those choice levels ended and nowadays there is no additional capacity to meet the demand.
(298)
Whilst this explanation does not entirely exclude the possibility that diesel production facilities could be used for the production of gasoline, it seems unrealistic to assume that an undertaking could spend more than EUR 1 billion to increase its capacity to produce gasoline whilst an oversupply exists in Europe for the production of this commodity. Various studies (65) point to the decline in the demand for gasoline and residual fuel oil and an increase in the demand for diesel in the European motor fuel market. This shift in demand patterns has left refineries producing excess volumes of products which are declining in demand, and value, and insufficient volumes of product with growing demand and value (66). The consumption of gasoline in Europe is projected to fall significantly over the period 2010 to 2030, as a result of the switch from gasoline cars to diesels cars and the introduction of alternative sources of energy. Available studies indicate also that the demand for gasoline will decrease due to the use of more energy efficient cars in the USA (main export market for the European surplus) and the expected future role of electric cars.
(299)
Therefore, the Commission considers that in this specific case, for the type of investment and in light of the medium-term trend of the product market, the product concerned, also from the supply side, should be considered to be diesel.
(300)
In line with the discussion of the products concerned, the second relevant product market to be discussed is the market for heavy naphtha. In the Sines refinery, heavy naphtha production is a by-product of the diesel production, the driver of the investment. Heavy naphtha is used in the production of a very wide range of chemical products, not only in the production of aromatics. In its general uses, it cannot be replaced by any substitutes. The Commission therefore considers the market of heavy naphtha to be the relevant product market with regard to paragraph 68(a) and (b) tests.
(301)
Therefore, the Commission considers that the relevant product markets with regard to paragraph 68(a) and (b) tests, are the product markets for diesel and heavy naphtha. For information purposes, data will also be given for naphtha derivatives.
(302)
In the opening decision, the Commission could not conclude on the question of whether these markets should be assessed at the level of ex-refinery, non-retail or retail.
(303)
Competitors No 1 and No 2 consider that the relevant product market should be extended to retail and non-retail diesel sales (see recitals 93 and 116). Portugal considers that, for State aid cases, the correct level of assessment is the ex-refinery level. The provisions of the RAG do not specify at which level the paragraph 68(a) and (b) tests, and in particular the test under paragraph 68(a) of the RAG, should be carried out.
(304)
Depending on the issue to be analysed, and the underlying theory of harm, competition policy assesses the competitive situation of markets at different levels, manufacturing, distribution (non-retail) and retail. Market players are, for example for the car sector, consumers and individual car traders for the retail level, car traders and distributors for the non-retail level, and distributors and manufacturers for the manufacturing level. For the products concerned by this Decision, market players are, for example, car owners and petrol stations for the retail market, petrol stations and distributors for the non-retail market, and refineries and distributors for the ex-refinery market.
(305)
The manufacturing level corresponds in this Decision to the ex-refinery level. Portugal confirmed that the ex-refinery market is equivalent to the total diesel market. According to Portugal, the notion of ‘ex-refinery sales’ includes all sales made in large lots on a spot basis (directly at the refinery gate) to oil companies (including Galp Energia’s own companies), traders, resellers or large industrial consumers, including imports of diesel (67). Ex-refinery sales in Portugal correspond to all ex-refinery sales of Petrogal minus exports plus imports into Portugal. The supply side of the ex-refinery market in Portugal therefore includes Petrogal and non-Portuguese refineries exporting their products to Portugal and, for instance, for the demand side of the diesel market, different chains of petrol distributors, as Petrogal, Repsol, CEPSA, and BP that either buy or are supplied from Petrogal, or import diesel from outside Portugal.
(306)
The main purpose of the control of investment aid is not to protect consumers (or traders) against undesirable consequences of anti-competitive behaviour, such as the reduction of consumer rents through monopolistic pricing by cartels or market players abusing their dominant market position. In fact, the investment aid allows increasing output on the market, and thus leads to a price reduction that is prima facie, at least in the short and medium term, beneficial to consumers.
(307)
The objective pursued by the control of investment aid is rather to protect other producers and the economies of other Member States against excessive (namely going beyond the level of distortion that is considered compatible with the internal market within the meaning of Article 107(3) of the Treaty) distortive effects of the aid on competition and trade. This competition between manufacturers takes place at manufacturing level, and in this case, the competition between refineries takes place at the level of ex-refinery sales.
(308)
Whilst the standard regional aid ceilings laid down in the regional aid maps and the scaling down of aid intensities for large investment projects pursuant to paragraph 60 of the RAG are meant to impose a standard (and for large projects) progressive level of protection against such distortion of competition and effect on trade, the paragraph 68(a) and (b) tests are designed to filter out, for subsequent in-depth assessment, situations where competition between manufacturers may be particularly affected. The paragraph 68(b) test examines to what extent the investment aid involves a major capacity increase allowing the aid beneficiary to bring quantities on a market in absolute or relative decline under more favourable conditions than those faced by non-aided competitors. The paragraph 68(a) test examines to what extent the investment aid will maintain, reinforce, or create a strong market position for the aid beneficiary that could be abused by a dominant market player, by foreclosing the market for instance. In both situations, competitors may lose market shares on the market at manufacturing level, see their profitability reduced, or may be excluded of the market, whereas potential competitors may be prevented from market access.
(309)
The Commission therefore considers that the tests have to be carried out at manufacturing level. Indeed, the market situation at manufacturing level is decisive as State aid decisions on aid to production facilities assess the effects of aid on competition distortions between manufacturers and on trade between Member States. Moreover, it can be presumed that when the beneficiary’s market share upstream (ex-refinery) is high, this creates in itself a sufficiently high likelihood of finding a significant distortion of competition, irrespective of the market share downstream. Therefore, sales of diesel at retail and non-retail level, even if they were included in the relevant product markets definitions in previous Commission merger cases (68), do not need to be taken into account for the purpose of the paragraph 68(a) and (b) tests.
(310)
The paragraph 68(a) and (b) tests are simple filters that are meant to identify mechanically situations of risk to competition and trade. However, the detailed assessment of these risks is the purpose of the subsequent in-depth assessment. Whilst this in-depth assessment will normally address the situation of the market at manufacturing level, it may be necessary, for instance in case of market foreclosure, to analyse the impact of the aid in the downstream markets.
(311)
Therefore, taking into account the Commission’s decisional practice on State aid cases in other economic sectors, in particular the car sector (69), and the fact that the investment project exclusively concerns expenditure in Petrogal’s refining activity, for the purpose of applying the paragraph 68(a) and (b) tests, the ex-refinery level is the only relevant level for this Decision.
(312)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to whether the relevant geographic market for diesel should be considered as being EEA-wide, regional (Iberian Peninsula) or national.
(313)
Portugal considers that the relevant market for diesel should be wider than the national market, preferably the Western European market or EEA market. Competitors No 1 and No 2 do not differentiate between the level of the market to be assessed. They argue that the relevant geographic market should be the Portuguese market or, at the utmost, the Iberian market.
(314)
The Commission adopted in 1997 its Notice on the definition of the relevant market for the purposes of Community competition law (the ‘Notice’) (70). The Notice stipulates that the relevant geographic market comprises the area in which the undertakings concerned are involved in the supply and demand of products or services, in which the conditions of competition are sufficiently homogeneous and which can be distinguished from neighbouring areas because the conditions of competition are appreciably different in those areas.
(315)
The Notice is conceived as an assessment instrument for antitrust and merger control policies. It relies on the investigative powers available under such policies and is not directly applicable to State aid. The Notice explicitly recognises that ‘the focus of assessment in State aid cases is the aid recipient and the industry/sector concerned rather than the identification of competitive constraints faced by the aid recipient’. Nonetheless, the Notice states that elements of the approach developed therein ‘might serve as basis for the assessment of State aid cases’.
(316)
So far, the Commission has not yet published a notice on the principles and approach for the definition of the relevant product and geographic market for State aid cases. The RAG themselves do not give guidance on how the relevant geographic market should be defined. However, paragraph 70 of the RAG includes wording that seems to give some preference to the assessment at EEA level: ‘For the purpose of applying points (a) (…), sales (…) will be defined (…), normally in the EEA, or if such information is not available or relevant, on the basis of any other generally accepted market segmentation for which statistical data are readily available’.
(317)
The appropriate definition of a geographic market has to be seen in the light of the underlying theory of harm. However, it seems safe to assume that the test found in paragraph 68(a) of the RAG, regarding market shares exceeding 25 %, is meant to protect EEA competitors from being excluded from the market on which they operate or prevented access to that market (crowded out) by the anti-competitive behaviour of an aid beneficiary with market power.
(318)
For the purpose of this Decision, it is not relevant to define the exact geographic delimitation of the market at manufacturing level; as Petrogal’s market share exceeds the 25 % threshold on the national market only. It is sufficient to verify whether the national market constitutes the relevant geographic market. The arguments presented by the competitors, on which Portugal has commented, in particular regarding import barriers and limited storage capacity, were considered. It was concluded that a geographic market definition deviating from the default approach which defines markets for the purpose of the paragraph 68(a) and (b) tests as EEA market, and lays down the national market as relevant geographic market, can only be justified if there are clear indications that the market is largely closed. It is therefore necessary to assess whether there are barriers to trade that would impede undertakings competing with Petrogal on the non-retail market from importing diesel from non-Portuguese refineries if prices that are applied on the Portuguese ex-refinery market exceed those observed on the larger market.
(319)
In this context, the following was noted:
-
The diesel sold on the Portuguese market has the same technical characteristics as the diesel sold in neighbouring markets.
-
There are no import duties for intra-EEA trade.
-
There are no regulatory or administrative restrictions limiting imports to Portugal.
-
Statistical data provided by Portugal (see recital 195) show the existence of trade flows, both imports into Portugal, and exports from Portugal to neighbouring countries. Exports have decreased due to the increased need for diesel in Portugal.
-
Imports take place both via maritime and road transport; import volumes over the last years were highly reactive to external events, and increased significantly over the last years. The increase in imports shows that other operators have alternative supply options, and have a capability to replace direct supplies from Petrogal refineries with imports. From the information submitted by Portugal (see recital 195), it shows this is particularly evident for the year 2009, when production was stopped during several weeks following an accident at the Sines refinery.
-
Portugal rejects allegations that Petrogal controls more than 90 % of the existing storage capacity and clarifies that third parties’ storage capacity represents a delivery capacity of 2,9 Mtonnes per year, representing more than 50 % of the national market. No third party competitor was interested in buying additional storage capacity when it was offered for sale.
-
The competitors were invited by the Commission to give concrete examples confirming the existence of these barriers to trade or descriptions of situations in which they have suffered difficulties in importing diesel, but they did not submit such information.
(320)
In the absence of concrete examples and on the basis of the information provided by Portugal on storage capacities and imports, it is concluded that there is no evidence that restrictions on the availability of storage capacities and other barriers to import diesel de facto exist.
(321)
As for the prices of diesel acquired by third parties from Petrogal at ex-refinery level, they appear to be similar to the cost of importing diesel to Portugal. As suggested by Portugal during the notification and stated in Part 3.4.3 of the opening decision, prices at ex-refinery level are set to international product price quotations and, in the case of refinery products in Portugal, at Platts (Rotterdam) prices for the North-Western European region plus spreads (transport, freight, insurance, losses, and other). This points to a wider market than the national (Portuguese) one. Third party competitors did not put forward arguments regarding the ex-refinery prices applied by Petrogal, but limited their comments to Petrogal’s market power and position. Competitor No 1 remarked that the ratio of total diesel imports and exports was too low to justify a regional market, but did not indicate any shortage of diesel, or situation in which the control of storage capacity would have led competitors into difficulties.
(322)
Competitor No 2 rather remarked (see recital 109) that the investment project would transform Petrogal into a net exporter to other markets and would strengthen its market position on the Iberian Peninsula.
(323)
Therefore, it cannot be concluded that the relevant geographic market for diesel is national, as there appear to be no limitations to imports of diesel into Portugal, nor to exports to neighbouring countries. Thus, the relevant geographic market is at least the regional market, namely the Iberian Peninsula.
(324)
In the opening decision, the Commission expressed doubts as to whether the relevant geographic market for heavy naphtha should be considered as being EEA-wide, regional (Iberian Peninsula) or national.
(325)
Portugal considered that the relevant geographic market for heavy naphtha and naphtha derivatives was at least EEA, if not worldwide. The competitors did not object to this relevant geographic market definition.
(326)
Portugal’s comments were not rejected by interested parties and, given that heavy naphtha is a commodity which is easily transportable over long distances at low transport cost, the relevant geographic market is at least the EEA (71).
(327)
Paragraph 68(a) of the RAG stipulates that the Commission proceeds to an in-depth assessment if ‘the aid beneficiary accounts for more than 25 % of the sales of the product(s) concerned on the market(s) concerned before the investment or will account for more than 25 % after the investment’.
(328)
In the opening decision, the Commission was unable to confirm whether the threshold laid down in paragraph 68(a) of the RAG were exceeded due to doubts as to the appropriate definition of the relevant product and geographic market and the relevant level of assessment (ex-refinery, retail, non-retail). In addition, no data were available at group level (including ENI market shares). Data for naphtha derivatives was also unavailable.
(329)
Data provided by Portugal show that Petrogal’s ex-refinery diesel market share would be below 25 % in the regional market (Iberian Peninsula), as already stated in the opening decision and confirmed by Portugal during the formal investigation phase. This information refers only to Petrogal’s production capacity, given that Portugal declared that the ENI is not present at ex-refinery level in the Iberian Peninsula. Also for Western Europe and the EEA, Petrogal’s ex-refinery diesel market share at group level (including ENI’s market shares) is below 25 %, as is apparent from data provided by Portugal (see Tables 6 and 7 below).
Table 6
Combined market shares of Petrogal and ENI on the Western European market (in Mtonnes/year)
Product concerned
2007
2012
Petrogal and ENI sales
Western Europe market
Petrogal and ENI market shares
Petrogal and ENI sales
Western Europe market
Petrogal and ENI market shares
Diesel
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Table 7
Combined market shares of Petrogal and ENI on the EEA market (in Mtonnes/year)
Product concerned
2007
2012
Petrogal and ENI sales
EEA market
Petrogal and ENI market shares
Petrogal and ENI sales
EEA market
Petrogal and ENI market shares
Diesel
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
On the basis of the figures in Tables 6 and 7 above, it is concluded that Petrogal does not account for more than 25 % of the sales of the product concerned on the relevant market at regional (Iberian Peninsula) level, as well as at Western European and EEA level, including the ex-refinery market shares at ENI’s group level. Therefore, for diesel, the threshold laid down in paragraph 68(a) of the RAG is not exceeded.
(331)
As the combined ENI-Petrogal market share does not exceed 25 %, it is not necessary to consider whether Petrogal’s market share is controlled by ENI to an extent which requires their combined market share to be taken into account.
(332)
According to information provided by Portugal, most refineries producing heavy naphtha, process it in-house in captive production. The data on market shares provided by Portugal for the purpose of the paragraph 68(a) test refer, as required by the test, to sales on the EEA, namely to the merchant market.
(333)
To examine whether the investment project is compatible with paragraph 68(a) of the RAG, Petrogal’s market share before and after the investment project has to be analysed and verified whether it exceeds 25 %.
Table 8
Market shares of Petrogal on the EEA market (in Ktonne)
Products concerned
2007
2012
Petrogal sales
EEA market
Petrogal market shares
Petrogal sales
EEA market
Petrogal market shares
Heavy Naphtha
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naphtha derivatives:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzene
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylene
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylene
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluene
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Solvents
[ ]
599
[5-10 ] %
[ ]
599
[5-10] %
Table 9
Market shares of ENI on the EEA market (in Ktonne)
Products concerned
2007
2012
ENI sales
EEA market
ENI market shares
ENI sales
EEA market
ENI market shares
Heavy Naphtha
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naphtha derivatives:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Benzene
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylene
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylene
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluene
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10 ] %
-
Solvents
n.a.
599
n.a.
599
Table 10
Combined market shares of Petrogal and ENI on EEA market (in Ktonne)
Products concerned
2007
2012
Petrogal and ENI sales
EEA market
Petrogal and ENI market shares
Petrogal and ENI sales
EEA market
Petrogal and ENI market shares
Heavy Naphtha
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naphtha derivatives:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Benzene
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylene
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylene
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluene
[ ]
2 503
[10-20]%
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Solvents
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5 ] %
(334)
On the basis of the figures in Tables 8 to 10, it is concluded that Petrogal, alone, and in combination with ENI, has market shares below 25 % for the product concerned on the relevant product market for heavy naphtha at EEA level. Petrogal’s market share does not exceed 25 % on the derivatives markets either.
(335)
In addition, the total in-house production of heavy naphtha used by Petrogal in captive production, which is not reflected in the above market share data in Table 8, amounts to less than [ 5] % of the size of the EEA retail market. The additional production in the Sines refinery amounts to some [ 5] %.
(336)
On the basis of these considerations, it is concluded that, for heavy naphtha, the threshold laid down in the paragraph 68(a) test is not exceeded.
(337)
Paragraph 68(b) of the RAG provides that the Commission proceeds to the in-depth assessment if ‘the capacity created by the project is less than 5 % of the size of the market measured using apparent consumption data of the product concerned, unless the average annual growth rate of its apparent consumption over the last five years is above the average annual growth rate of the EEA’s GDP.’
(338)
Paragraph 70 of the RAG clarifies that ‘… For the purpose of applying points 68 (a) and (b), sales and apparent consumption will be defined at the appropriate level of the Prodcom classification, normally in the EEA, or, if such information is not available or relevant, on the basis of any other generally accepted market segmentation for which statistical data are readily available’.
(339)
In the opening decision, the Commission raised doubts, for all the products concerned, as to whether the production capacity created by the investment project was more than 5 % of each market measured using apparent consumption data and, if so, whether the average annual growth rate of the product’s apparent consumption over the last five years (before the start of the works) was below the average annual growth rate of the EEA’s GDP.
(340)
The Compound Annual Growth Rate (‘CAGR’) of the apparent consumption of diesel in the EEA for the years 2001 to 2006 is around 2,12 % in volume terms or 15,38 % in value terms. The corresponding CAGR of the EEA’s GDP for the years 2001 to 2006 reached 2,06 % in real terms (to be equated to volume terms) and 4,12 % in nominal terms (to be equated to value terms).
(341)
It results that the market for diesel cannot be considered underperforming if takes into account the CAGR, both in volume and in value terms, is compared respectively to the GDP growth rate in nominal and real terms. Therefore, it is not necessary to check whether the capacity generated by the investment project is more than 5 % of the market concerned.
(342)
To examine whether the investment project complies with paragraph 68(b) of the RAG, the Commission needs to verify whether the capacity created by the investment project is less than 5 % of the size of the market measured using apparent consumption data of the product concerned, unless the average annual growth rate of its apparent consumption over the last five years is above the average annual growth rate of the EEA’s GDP.
(343)
Portugal provided the following data presented in Tables 11 to 13 below. The figures in the column for the EEA market are identical to those in the market share tables indicated as EEA market (sales). Since the size of the retail market (sales) is smaller than the size of the apparent consumption including captive production, the data on production capacity increase over-estimate the importance of the increase. It can thus be said to constitute a worst-case scenario.
Table 11
The ratio of production capacity increase in the Sines refinery over the products concerned markets in the EEA (in Ktonne)
Products concerned
Production capacity in 2007
Production capacity in 2012
Increase in production capacity
EEA market in 2007
Share of capacity increase to EEA market
CAGR of the apparent consumption
Heavy naphtha
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naphtha derivatives:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzene
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylene
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylene
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluene
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Solvents
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Table 12
The ratio of production capacity increase in Matosinhos over the products concerned markets in the EEA (in Ktonne)
Products concerned
Production capacity in 2007
Production capacity in 2012
Increase in production capacity
EEA market in 2007
Share of capacity increase to EEA market
CAGR of the apparent consumption
Heavy naphtha
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naphtha derivatives:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzene
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylene
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylene
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluene
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Solvents
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Table 13
The ratio of the combined production capacity increase (in the Sines and Matosinhos refineries) over the products concerned markets in the EEA (in Ktonne)
Products concerned
Production capacity in 2007
Production capacity in 2012
Increase in production capacity
EEA market in 2007
Share of capacity increase to EEA market
CAGR of the apparent consumption
Heavy naphtha
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naphtha derivatives:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzene
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylene
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylene
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluene
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Solvents
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
In all cases, the production capacity increase for the products listed in Tables 11 to 13 is below 5 % on the relevant product markets at EEA level. Thus, it is considered that the investment project does not exceed the threshold laid down in the first part of paragraph 68(b) of the RAG.
7. CONCLUSION
(345)
On the basis of the data presented in recitals 278 to 344, the investment project does not exceed the thresholds laid down in paragraph 68(a) and (b) of the RAG for the products concerned. Therefore, it is not necessary to conduct an in-depth assessment of the aid following the opening of the procedure provided for in Article 108(2) of the Treaty.
(346)
To conclude, the proposed regional investment aid in favour of Petrogal fulfils all the conditions set out in the RAG to be considered compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(a) of the Treaty. It is therefore not necessary to assess whether the aid could be approved on the basis of other Treaty derogations.
(347)
Portugal has exceptionally agreed that this Decision be adopted in English as its only authentic language,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
1. The State aid which Portugal plans to grant to Petrogal, amounting to EUR 160 484 007 in nominal value (EUR 121 091 314 in discounted prices) and representing a maximum aid intensity of 12,43 % in discounted prices, is compatible with the internal market in accordance with Article 107(3)(a) of the Treaty.
2. Implementation of the State aid referred to in Article 1(1) is accordingly authorised. In case of deviations from the planned eligible expenditure and from the notified granting schedule of the State aid, Portugal shall not exceed the maximum aid amount in discounted prices of EUR 121 091 314 nor the maximum aid intensity in discounted prices of 12,43 %.
Article 2
1. Portugal shall submit interim reports to the Commission every five years as from the date of this Decision. The interim reports shall provide updated information on the State aid amounts granted, on the execution of the aid contracts and on any other investment projects started at the Sines or Matosinhos refineries.
2. In addition, Portugal shall submit, within six months of the grant of the last tranche of the State aid, based on the notified granting schedule, a detailed final report including information on the State aid amounts paid, on the execution of the aid contracts and on any other investment projects started at the Sines or Matosinhos refineries.
Article 3
This Decision is addressed to the Portuguese Republic.
Done at Brussels, 3 August 2011.