PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
COUNCIL IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 585/2012
of 26 June 2012
imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Russia and Ukraine, following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009, and terminating the expiry review proceeding concerning imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Croatia
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (‘the basic Regulation’), and in particular Articles 9(2), 9(4) and 11(2) thereof,
Having regard to the proposal submitted by the European Commission (‘the Commission’) after consulting the Advisory Committee,
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. Previous investigations and existing measures
(1)
By Regulation (EC) No 2320/97 (2) the Council imposed anti-dumping duties on imports of certain seamless pipes and tubes of iron or non-alloy steel, originating in, inter alia, Russia. By Commission Decision 2000/70/EC (3), an undertaking was accepted from an exporter in Russia. By Regulation (EC) No 348/2000 (4) the Council imposed anti-dumping duties on imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Croatia and Ukraine. By Council Regulation (EC) No 1322/2004 (5), it was decided to no longer apply the measures in force on imports from, inter alia, Russia as a matter of prudence in connection with the anti-competitive behaviour of certain Union producers in the past (see recital 9 of that Regulation).
(2)
Following a review investigation carried out in accordance with Article 11(3) of the basic Regulation, the Council, by Regulation (EC) No 258/2005 (6), amended the definitive measures imposed by Regulation (EC) No 348/2000, repealed the possibility of exemption from the duties provided for in Article 2 of that Regulation and imposed an anti-dumping duty of 38,8 % on imports from Croatia and an anti-dumping duty of 64,1 % on imports from Ukraine with the exception of imports from Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), which were subject to an anti-dumping duty of 51,9 %.
(3)
By Decision 2005/133/EC (7), the Commission partially suspended the definitive measures regarding Croatia and Ukraine for a period of nine months, with effect from 18 February 2005. The partial extension was extended for a further period of one year by Council Regulation (EC) No 1866/2005 (8).
(4)
By Regulation (EC) No 954/2006 (9) the Council imposed definitive anti-dumping duties on imports of certain seamless pipes and tubes originating in, inter alia, Croatia, Russia and Ukraine, repealed Regulations (EC) No 2320/97 and (EC) No 348/2000, terminated the interim and expiry reviews of the anti-dumping duties on imports of certain seamless pipes and tubes or iron or non-alloy steel originating, inter alia, in Russia and terminated the interim reviews of the anti-dumping duties on imports of certain seamless pipes and tubes of iron or non-alloy steel originating in, inter alia, Croatia, Russia and Ukraine (‘the latest investigation’).
(5)
Therefore, the measures in force are those established by Regulation (EC) No 954/2006, i.e. 29,8 % for imports from Croatia, 35,8 % for imports from Russia, with the exception of the Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works (27,2 %), and 25,7 % for imports from Ukraine, with the exception of OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
With regard to CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) it is recalled that their company names changed in February 2007 to CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, respectively (10). Subsequently, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube has been discontinued as a legal entity and all its property and non-property rights and liabilities was taken over by LLC Interpipe Niko Tube, which was established in December 2007.
(7)
In accordance with Article 266 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the anti-dumping duty rate for the Interpipe group was recalculated on the basis of the judgment of the ECJ of 12 February 2012 (11). The duty currently in force for this group is 17,7 % as established by Council Regulation (EU) No 540/2012 (12) implementing this judgment of the ECJ.
1.2. Request for an expiry review
(8)
On 28 June 2011, the Commission announced by a notice published in the Official Journal of the European Union the initiation of an expiry review (‘Notice of initiation’) (13) of the anti-dumping measures applicable to imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Croatia, Russia and Ukraine pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
(9)
The review was initiated following a substantiated request lodged on 29 March 2011 by the Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (‘the applicant’) on behalf of Union producers representing a major proportion, in this case more than 50 %, of the total Union production of certain seamless pipes and tubes. The request was based on the grounds that the expiry of the measures would be likely to result in a continuation or recurrence of dumping and injury to the Union Industry.
(10)
Further to the expiry review mentioned above, the Commission has, in parallel, initiated two partial reviews pursuant to Article 11(3) of the basic Regulation concerning imports of certain seamless pipes and tubes, of iron or steel, originating in Ukraine and Russia (14). These partial reviews were requested by one group of exporting producers in Ukraine, the Interpipe group, and one group of exporting producers in Russia, the TMK group, respectively. Both reviews are limited in scope to the examination of dumping only as far as the applicants are concerned.
1.3. Investigation
(11)
The Commission officially advised the exporting producers, importers, known users, the representatives of the exporting countries, the applicant and the Union producers mentioned in the request of the initiation of the review. Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set out in the notice of initiation.
(12)
In view of the large number of exporting producers in Russia and Ukraine, of Union producers and of importers involved in the investigation, sampling was initially envisaged in the notice of initiation in accordance with Article 17 of the basic Regulation. In order to enable the Commission to decide whether sampling would be indeed necessary and, if so, to select a sample, the above parties were requested, to make themselves known within 15 days of the initiation of the proceeding and to provide the Commission with the information requested in the notice of initiation.
(13)
Given that only one exporting producer in Russia and only one exporting producer in Ukraine provided the information requested in the notice of initiation and expressed their willingness to further cooperate with the Commission, it was decided not to apply sampling in the case of the exporting producers in Russia and Ukraine, but to send a questionnaire to those producers. Thereafter, the exporting producer in Russia which provided the information requested in the notice of initiation decided not to cooperate further, by sending a reply to the questionnaire intended for the exporting producer in Russia.
(14)
Nineteen Union producers provided the information requested for the selection of a sample and expressed their willingness to cooperate with the Commission. On the basis of the information received from the Union producers, the Commission had, prior to the initiation, provisionally selected a sample of four producers, which were found to be representative of the Union industry in terms of volume of production and sales of the like product in the Union. Following comments received on the appropriateness of this choice within the deadline of 15 days after the initiation, the Commission replaced one of the provisionally selected producers by another producer.
(15)
Four importers provided the information requested in the notice of initiation and expressed their willingness to cooperate with the Commission. Therefore the Commission decided not to apply sampling and to send a questionnaire to those importers instead.
(16)
Questionnaires were therefore sent to the four sampled Union producers, to four importers and to all exporting producers in the three countries concerned that came forward.
(17)
All exporting producers in Russia failed to submit a reply to the questionnaire. It is therefore considered that no exporting producer in Russia cooperated in the investigation.
(18)
One group of exporting producers in Ukraine submitted a reply to the questionnaire.
(19)
One exporting producer in Croatia submitted a reply to the questionnaire.
(20)
Replies to the questionnaires were further received from the four sampled Union producers, three importers and one user.
(21)
The Commission sought and verified all information it deemed necessary for the purpose of determining the likelihood of continuation or recurrence of dumping and resulting injury and of the Union interest. Verification visits were carried out at the premises of the following companies:
(a)
Union producers:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Czech Republic,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italy, and its related company TGS UK, Aberdeen, UK,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spain, and its related company Almesa, Barcelona, Spain,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germany;
(b)
Exporting producer in Croatia:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
Exporting producer in Ukraine:
-
The Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraine) and their related trading companies LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraine and Interpipe Europe SA, Lugano, Switzerland);
(d)
Importers/users:
-
Castellan Maria & C SPS, San Dona di Piave, Italy,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italy.
(22)
The investigation regarding the continuation or recurrence of dumping and injury covered the period from 1 April 2010 to 31 March 2011 (‘review investigation period’ or ‘RIP’). The examination of the trends relevant for the assessment of a likelihood of a continuation or recurrence of injury covered the period from 1 January 2008 up to the end of the RIP (‘period considered’).
2. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
2.1. Product concerned
(23)
The product concerned is the same as that in the last investigation which led to the imposition of measures currently in force, i.e. certain seamless pipes and tubes of iron or steel (SPT), of circular cross-section, of an external diameter not exceeding 406,4 mm with a carbon equivalent value (CEV) not exceeding 0,86 according to the International Institute of Welding (IIW) formula and chemical analysis (15), originating in Croatia, Russia and Ukraine (‘the product concerned’), currently falling within CN codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 and ex 7304 59 93.
(24)
The product concerned is used in a wide variety of applications, like transport of gas and liquids, in the construction business for piling, for mechanical uses, gas tubes, boiler tubes as well as oil and country tubular goods (OCTG) for drilling, casing and tubing for the oil industry.
(25)
SPT take very different forms at the time of their delivery to the users. They can be e.g. galvanised, threaded, delivered as green tubes (i.e. without any heat treatment), with special ends, different cross-sections, cut to size or not. There are no generalised standard sizes for the tubes, which explains why most of the SPT are made upon customers’ orders. SPT are normally connected by welding. However, in particular cases they can be connected by their thread or be used alone, although they remain weldable. The investigation showed that all SPT share the same basic physical, chemical and technical characteristics and the same basic uses.
2.2. Like product
(26)
As established in previous as well as in the latest investigation, this expiry review investigation confirmed that the product exported to the Union from Croatia, Russia and Ukraine, the product produced and sold on the domestic markets of Croatia, Russia and Ukraine, and the product produced and sold in the Union by the Union producers have the same basic physical and technical characteristics and end uses and are therefore considered to be like products within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
3. DUMPING
(27)
In accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, it was examined whether dumping was likely to continue or recur upon a possible expiry of the measures in force.
3.1. Preliminary remarks
(28)
During the RIP, the total import volume, as recorded in Eurostat, of SPT from Croatia, Russia and Ukraine amounted to 42 723 tonnes, representing 2,5 % of the Union market share.
(29)
In accordance with Article 11(9) of the basic Regulation, the same methodology was used as in the latest investigation, whenever circumstances have not changed or whenever the information was available. In case of non-cooperation, such as in the case of Russia, use had to be made of facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation. As far as Croatia and Ukraine are concerned, information made available by the cooperating companies as well as publicly available information were used.
3.2. Dumping of imports during the RIP
3.2.1. General methodology
(30)
The general methodology set out hereafter has been applied to all cooperating producers in Croatia and in Ukraine. The presentation of the findings on dumping for each of the countries concerned therefore only describes what is specific for each exporting country. With regard to Russia, in the absence of cooperation from either of the existing Russian exporting producers the overall analysis, including the dumping calculation, is based on the best facts available pursuant to Article 18 of the basic Regulation.
3.2.2. Normal value
(31)
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation it was first examined for each cooperating producer whether its total volume of domestic sales of the like product to independent customers was representative in comparison with its total volume of export sales to the Union, i.e. whether the total volume of such sales represented at least 5 % of the total volume of export sales of the product concerned to the Union.
(32)
For each product type sold by an exporting producer on its domestic market and found to be directly comparable with the product type sold for export to the Union, it was established whether domestic sales were sufficiently representative for the purposes of Article 2(2) of the basic Regulation. Domestic sales of a particular product type were considered sufficiently representative when the total volume of that product type sold by the exporting producer on the domestic market to independent customers during the RIP represented at least 5 % of its total sales volume of the comparable product type exported to the Union.
(33)
It was also examined whether the domestic sales of each product type could be regarded as being made in the ordinary course of trade pursuant to Article 2(4) of the basic Regulation. This was done by establishing the proportion of domestic sales to independent customers on the domestic market which were profitable for each exported type of the product concerned during the RIP.
(34)
For those product types where more than 80 % by volume of sales on the domestic market of the product type were above cost and the weighted average sales price of that type was equal to or above the unit cost of production, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of the actual domestic prices of all sales of the type in question, irrespective of whether those sales were profitable or not.
(35)
Where the volume of profitable sales of a product type represented 80 % or less of the total sales volume of that type, or where the weighted average price of that type was below the unit cost of production, normal value was based on the actual domestic price, which was calculated as a weighted average price of only the profitable domestic sales of that type made during the RIP.
(36)
Wherever there were no domestic sales of a particular product type and for product types where the domestic sales were insufficient, the normal value was constructed in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation.
(37)
When constructing normal value pursuant to Article 2(3) of the basic Regulation, the amounts for selling, general and administrative costs and for profits have been based, pursuant to Article 2(6), introductory phrase, of the basic Regulation, on the actual data pertaining to the production and sales, in the ordinary course of trade, of the like product, by the exporting producer or on facts available.
3.2.3. Export price
(38)
In all cases where the product concerned was exported to independent customers in the Union, the export price was established in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, namely on the basis of export prices actually paid or payable.
3.2.4. Comparison
(39)
The normal value and the export price of the exporting producers of the cooperating group were compared on an ex-works basis. For the purpose of ensuring a fair comparison between the normal value and export price, due allowance in the form of adjustments was made for differences affecting prices and price comparability in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
3.2.5. Dumping margin for the cooperating exporting producers
(40)
According to Article 2(11) and (12) of the basic Regulation the weighted average normal value was compared with the weighted average export price per product type on an ex-works basis for each cooperating company.
3.3. Croatia
(41)
During the RIP, the total import volume of SPT from CMC Sisak, which is the sole exporting producer of SPT in Croatia, represented less than 1 % of the total Union consumption.
3.3.1. Normal value
(42)
The investigation established that while the domestic sales of the product concerned were representative in accordance with recitals 30 and 31 above, there were no sales in the ordinary course of trade. Accordingly, the normal value for the cooperating producer was constructed pursuant to Article 2(3) of the basic Regulation.
(43)
As a result, the normal value was constructed on the basis of the cost of manufacturing to which a reasonable amount for profit and for selling, general and administrative expenses (SG&A) was added, based on facts available.
3.3.2. Export price
(44)
The cooperating producer exported the product concerned either directly or via their related trading company in Switzerland to independent customers in the Union. Export prices were therefore, in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation, established on the basis of the prices actually paid or payable by the first independent customer in the Union.
3.3.3. Comparison
(45)
The comparison between the constructed normal value and the export price was made on an ex-works basis.
(46)
For the purpose of ensuring a fair comparison at the same level of trade due allowance was made for differences that were found to affect price comparability. Adjustments pursuant to Article 2(10) of the basic Regulation were thus made in respect of transport costs, rebates and discounts, commissions and credit costs.
3.3.4. Dumping margin
(47)
In accordance with Article 2(11) of the basic Regulation, the dumping margin was established on the basis of a comparison of the weighted average of the constructed normal value with the weighted average export price to the Union. This comparison showed the existence of significant dumping of over 60 % during the RIP.
3.4. Russia
(48)
During the RIP, as recorded in Eurostat, the total import volume of SPT from Russia amounted to 10 785 tonnes, representing around 1 % of the Union market share.
3.4.1. Normal value
(49)
As mentioned above, in the absence of cooperation by exporting producers in Russia, resort had to be made to facts available to determine whether dumping existed in the RIP. Pursuant to Article 18 of the basic Regulation and in the absence of questionnaire data, normal value was calculated based on data from the review request and the Metal Expert periodical publications for the most basic quality of seamless hot finished tubes.
(50)
In regard to gas prices in Russia, it was noted that an adjustment had to be made under Article 2(5) of the basic Regulation when measures were imposed in the latest investigation (16). However, in the current investigation, the normal value was determined without considering whether an adjustment was necessary for the gas costs borne by Russian exporting producers in accordance with Article 2(5) of the basic Regulation. This was because, as shown in recital 53, the use of an unadjusted cost of production already clearly shows that dumping took place during the RIP. As a consequence, and given the fact that the purpose of an expiry review is to determine whether dumping would be likely to continue or recur should measures be repealed in order to determine whether the currently applicable measures should be maintained or repealed, it was considered that it was not necessary to examine whether an adjustment under Article 2(5) of the basic Regulation was justified in this case.
3.4.2. Export price
(51)
Average export price was calculated based on the cif value from Eurostat for the corresponding types of seamless hot finished tubes.
3.4.3. Comparison
(52)
In the absence of verified questionnaire data, the comparison between the normal value and the export price was made using data found in the request in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation.
3.4.4. Dumping margin
(53)
In accordance with Article 18(5) of the basic Regulation, the dumping margin was established on the basis of a comparison of the calculated average normal value with the weighted average export price to the Union, by product type. This comparison showed the existence of dumping amounting to 38,4 %, which is higher than the dumping margin of 35,8 % found in the latest investigation.
3.5. Ukraine
(54)
Of three known exporting producers in Ukraine only one group of exporting producers cooperated with the Commission in the current review investigation; the Interpipe group. This exporting producer accounted for approximately 70 % of Ukraine’s total SPT production and more than 80 % of Ukraine’s total exports to the Union. During the RIP, the share of Ukraine’s exports to the Union in relation to Union consumption amounted to less than 2 %.
3.5.1. Normal value
(55)
The investigation established that the domestic sales of the like product were representative in accordance with recitals 31 to 33 above. Therefore, normal value was established in accordance with recitals 34 to 37 as above.
(56)
In regard to energy prices in Ukraine, it was noted that an adjustment had to be made under Article 2(5) of the basic Regulation when measures were imposed in the latest investigation (17). However, in the current investigation, the normal value was determined without considering whether an adjustment was necessary for energy costs borne by Ukrainian exporting producers in accordance with Article 2(5) of the basic Regulation. This was because, as shown in recital 61 below, the use of an unadjusted cost of production already clearly shows that dumping took place during the RIP. As a consequence, and given the fact that the purpose of an expiry review is to determine whether dumping would be likely to continue or recur should measures be repealed in order to determine whether the currently applicable measures should be maintained or repealed, it was considered that it was not necessary to examine whether an adjustment under Article 2(5) of the basic Regulation was justified in this case.
3.5.2. Export price
(57)
The Interpipe group exported the product concerned through their related trading company located in Switzerland directly to independent customers in the Union. Export prices were therefore established in accordance with recital 38.
3.5.3. Comparison
(58)
The normal value and the export price of the Interpipe group were compared in accordance with recital 39. On this basis, adjustments for transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, credit costs, and commissions have been made where applicable and justified.
3.5.4. Dumping margin
(59)
The dumping margin was calculated in accordance with recital 40.
(60)
As in the last investigation, and in line with the institutions’ standard practice, a single dumping margin was calculated for the whole group. In the method used for doing so the amount of dumping was calculated for each individual exporting producer before determining a weighted average rate of dumping for the group as a whole. It should be noted that this methodology was different from the methodology applied in the last investigation, where the dumping calculation was done by collapsing all production, profitability and sales in the Union of the producing entities. The change in circumstances that warrants this change in methodology is due to a change in the corporate structure of the group allowing the identification of the producer within the group in respect to sales and production.
(61)
The comparison showed the existence of dumping of more than 10 % for the cooperating group of exporting producers that exported to the Union in the RIP.
4. LIKELIHOOD OF A CONTINUATION OF DUMPING
4.1. Preliminary remarks
(62)
It follows from the above considerations that dumping continued to be present during the review investigation period. Therefore, the likelihood of continuation of dumping in case the measures would be allowed to lapse is examined in the following.
4.1.1. Croatia
(63)
As noted above in recital 46, a significant dumping margin was found to exist during the review investigation period. However, the owner of the exporting producer has subsequently decided to divest the company and, as a consequence, the exporting producer stopped accepting new orders in autumn 2011 and ceased all production of SPT by the end of 2011. Accordingly, as of 2012 there is no production of seamless pipes and tubes in Croatia and exports in the post-RIP period have been of very limited quantities.
(64)
The investigation showed that no significant stocks are held by the company which produced to order. Indeed, due to the wide variety of pipes and high costs, no economical benefits can be realised by holding large stocks.
(65)
In view of the above consideration and taking into account that the process of selling the company is still ongoing, a continuation of dumping of SPT originating in Croatia is highly unlikely in the short to medium term.
4.1.2. Russia
4.1.2.1. Preliminary remarks
(66)
Further to the analysis of the existence of dumping during the RIP, the likelihood of continuation of dumping was also investigated.
(67)
In this respect, the following elements were analysed: the volume and prices of dumped imports from Russia, the production capacity and the spare capacity in Russia, the attractiveness of the Union market and other third markets.
4.1.2.2. Volume and prices of dumped imports from Russia
(68)
After the imposition of definitive measures in June 2006, and their revision in August 2008 by Council Regulation (EC) No 812/2008 (18), imports declared as originating in Russia decreased steadily and remained low until the end of the RIP.
(69)
In the same period, prices of dumped imports from Russia remained relatively low.
4.1.2.3. Production capacity and spare capacity in Russia
(70)
As far as the total production capacity of the SPT in Russia is concerned, and in the absence of verified data, different sources of information publicly available point to a production capacity that is largely in excess of demand on the domestic market.
(71)
Even though the Russian Union market share is not significantly above 1 %, the estimated installed Russian capacity is close to 4 million tonnes per annum. The Russian industry only operates on an estimated 70 % of its production capacity. By deducting the known domestic consumption and the export volumes to other markets according to the Russian export statistics there is a current spare capacity exceeding 1 million tonnes per annum which represents almost 65 % of the Union consumption. In spite of this current overcapacity and based on information provided by the complainant which was not contested by the interested parties, it appears that the Russian capacity may be further increased in the next years. One exporting producer in Russia argued that it was operating at a higher capacity rate and had no intention to expand its production capacity in the near future. This export producer also claimed that according to a reputable market publication, the Russian industry SPT capacity utilisation rates were ‘high’ and that the amount of production of product concerned in Russia was in line with domestic consumption. However, the information provided by the company was not available in the file as the company had chosen not to cooperate, nor could it be verified. Furthermore, the term ‘high’ was not quantified in the publication and it was not possible to reach a conclusion on this.. Hence the comments regarding production and consumption levels in Russia of the product concerned had no devaluating effects on the existence of significant spare capacity in Russia. It should be noted that the estimated installed capacity of close to 4 million tonnes per annum has not been contested after disclosure of the investigation findings to all interested parties.
4.1.2.4. Attractiveness of the Union market and other third countries markets
(72)
As mentioned above, there is an important production overcapacity on the Russian domestic market suggesting a strong and natural need to find alternative markets to absorb this excess in production capacity.
(73)
The Union market is one of the biggest markets in the world and is still growing. It is also clear, based on information collected during the investigation that Russian companies have shown a big interest in developing their presence on one of the biggest markets in the world and maintaining a significant market share on the Union market. One exporting producer in Russia argued that the information submitted as requested in the notice of initiation should have been the basis for the findings regarding the existence of dumping and the likelihood of recurrence of dumping and injury rather than making a determination based on best facts available. However, when this exporting producer in Russia chose to not further cooperate, it stated that due to internal restructuring processes, the completion of the questionnaire, which would include the information submitted after initiation, could not be used to determine in its case whether there is a likelihood of continuation or recurrence of dumping or whether the circumstances changed to the degree justifying the review of the level of the measures. Therefore, it was considered that this information could not be used.
4.1.2.5. Conclusion of the likelihood of continuation of dumping
(74)
In view of the findings described above, it can be concluded that imports from Russia are still being dumped and that there is a strong likelihood of continuation of dumping. Given the current and potential future spare capacity in Russia and the fact that the Union market is one of the largest market in the world with attractive level of prices, it can be concluded that the Russian exporters are likely to further increase their exports to the Union at dumped prices should the anti-dumping measures be allowed to lapse.
4.1.3. Ukraine
4.1.3.1. Preliminary remarks
(75)
Further to the analysis of the existence of dumping during the RIP (recitals 54 to 61 above), the likelihood of continuation of dumping was also examined.
(76)
In this respect, the following elements were analysed; the volume and prices of dumped imports from Ukraine, the production capacity and the spare capacity in Ukraine and the attractiveness of the Union market and other third markets.
4.1.3.2. Volume and prices of dumped imports from Ukraine
(77)
After the imposition of definitive measures in June 2006, imports from Ukraine decreased significantly and have remained at a rather low level with a Union market share of below 2 %. In the same period, prices of dumped imports from Ukraine remained relatively low. In addition, the average sales prices to other export markets than the Union, where no anti-dumping duties are applied, were found to be at a similar or even lower level than the sales prices to the Union.
4.1.3.3. Production capacity and spare capacity in Ukraine
(78)
Based on information available in the public domain there are three main Ukrainian producers of SPT with a total estimated production capacity of around 1,5 million tonnes annually or almost equal to the total Union consumption.
(79)
Even though, the Ukrainian Union market share is just below 2 %, the estimated spare capacity in Ukraine is 50 % or 750 000 tonnes per annum, which represents almost half of the Union consumption.
4.1.3.4. Attractiveness of the Union market and other third markets
(80)
The investigation has confirmed that all three main Ukrainian producers of SPT are exporting the product concerned to the Union. The investigation has further established that the cooperating party is exporting to the Union at dumped prices. Information available in the public domain further indicates that the other main Ukrainian producers export SPT to the Union at prices below those of the cooperating company.
4.1.3.5. Conclusion of the likelihood of continuation of dumping
(81)
Considering imports from Ukraine are still being dumped and that export sales to export markets other than the European Union are made at prices similar or even lower than the Union prices and, given the significant spare capacity in Ukraine and the fact that the Union market is one of the largest markets in the world, it can be concluded that the Ukrainian exporters are likely to further increase their exports to the Union at dumped prices should the anti-dumping measures be allowed to lapse.
4.2. Conclusion
(82)
In light of the above considerations it is concluded that there is a significant and real risk of continuation of dumping with regard to seamless pipes and tubes originating in Ukraine and Russia should the existing measures lapse. On the other hand, the particular circumstances that have been found to exist with regard to Croatia lead to the conclusion that there is no risk of continuation of dumping should the existing anti-dumping measures expire with regard to imports of seamless pipes and tubes originating in Croatia.
5. UNION PRODUCTION AND UNION INDUSTRY
(83)
Within the Union, SPT are manufactured by some 19 producers/groups of producers which constitute the Union industry within the meaning of Article 4(1) and Article 5(4) of the basic Regulation.
(84)
As indicated under recital 14, a sample consisting of four producers/producer groups companies was selected out of the following 19 Union producers which submitted the required information:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Czech Republic,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Romania,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Germany,
-
Huta Batory, Poland,
-
Ovako Steel AB, Sweden,
-
Productos Tubulares SA, Spain,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Germany,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Poland,
-
Silcotub, Romania,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italy,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spain,
-
TMK Artrom, Romania,
-
Valcovny Trub Chomutov, Czech Republic,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, France,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Czech Republic,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germany,
-
V & M, France,
-
Voest Alpine Tubulars, Austria,
-
Železiarne Podbrezová, Slovak Republic.
(85)
It is noted that the four sampled Union producers accounted for 30 % of the total Union production during the RIP and 35 % of total sales on the Union market, whilst the above 19 Union producers accounted for 100 % of the total Union production during the RIP which is considered to be representative of the entire Union production.
6. SITUATION ON THE UNION MARKET
6.1. Consumption in the Union market
(86)
Union consumption was established on the basis of the sales volumes of the Union industry on the Union market, and Eurostat data for all EU imports.
(87)
On the basis of those data, it was found that the Union consumption decreased by 34 % from 2 597 110 tonnes to 1 724 743 tonnes between 2008 and the RIP. Consumption in 2008 was very high, which could be explained by the fact that high oil and gas prices in 2008 encouraged investments in these sectors and therefore increased the demand. The decrease took place fully in 2009, in which consumption decreased by almost 50 %. After 2009 consumption started increasing again, a trend which continued up to the RIP.
2008
2009
2010
RIP
Union consumption (in tonnes)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Imports from the countries concerned
6.2.1. Cumulation
(88)
In the previous investigations, imports of SPT originating in Croatia, Russia and Ukraine were assessed cumulatively in accordance with Article 3(4) of the basic Regulation. It was examined whether a cumulative assessment was also appropriate in the current investigation.
(89)
In this respect, it was found that the margin of dumping established in relation to the imports from each country was more than de minimis. As regards the quantities, a prospective analysis of the likely export volumes by each country, should measures be repealed, was performed. It revealed that imports from Russia and Ukraine, unlike Croatia, would likely increase to levels significantly above those reached in the RIP and certainly exceed the negligibility threshold, if measures were repealed. As to Croatia, it was found that imports into the Union were negligible in the period considered and production had even completely ceased after the RIP. It is thus not very likely that this situation will change in the short term.
(90)
Given the fact that the volume of dumped imports from Croatia during the RIP was negligible and that it is not likely to increase due to reasons explained in recital 88 above, it was considered that the criteria set out in Article 3(4) of the basic Regulation were not met with regard to imports from Croatia.
(91)
Regarding imports from the three countries concerned, the investigation has found that the imported SPT from these countries were alike in their basic physical and technical characteristics. Furthermore, the various types of imported SPT were interchangeable with types produced in the Union and they were marketed in the Union during the same period. In light of the above, it was considered that the imported SPT originating in the countries concerned competed with the SPT produced in the Union.
(92)
On the basis of the above, it was therefore considered that the criteria set out in Article 3(4) of the basic Regulation were met with regard to Russia and Ukraine. Imports from these two countries were therefore examined cumulatively. Since the criteria set in Article 3(4) of the basic Regulation and in particular the conditions of competition between imported products thereof, were not met with regard to Croatia, imports originating in this country were examined individually.
6.3. Imports from Russia and Ukraine
6.3.1. Volume, market share and prices of imports
(93)
According to Eurostat data, the volume of imports of the product concerned originating in Russia and Ukraine decreased by 47 % during the period considered. More precisely, a major drop of 44 % took place in 2009 and, since then, imports have slightly decreased from 40 611 to 38 108 tonnes. This has to be seen against the background of declining consumption.
(94)
The market share of Russian and Ukrainian imports decreased from 2,7 % to 2,2 % during the period considered.
(95)
As far as the weighted average prices of imports of SPT are concerned, they decreased by 15 % points in 2009, and then increased again to reach in the RIP the same level as in 2008. This decrease and subsequent increase followed roughly the trend of the cost of raw materials.
2008
2009
2010
RIP
Import (tonnes)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Market share %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Price of import
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Price undercutting
(96)
In view of the absence of cooperation by the Russian exporting producers, price undercutting regarding imports from Russia had to be established on import statistics by CN code using information collected on the basis of Article 14(6) of the basic Regulation. Price undercutting regarding imports from Ukraine was established using the export prices of the cooperating Ukrainian exporting producer, without anti-dumping duty. The relevant sales prices of the Union industry were those to independent customers, adjusted where needed to an ex-works level. In the RIP, the undercutting margin for imports of SPT originating in Russia and Ukraine ranged, anti-dumping duty excluded, from 20,4 % to 55,4 %.
6.4. Imports from Croatia
6.4.1. Volume, market share and prices of imports from Croatia
(97)
According to Eurostat data, the volume of imports of the product concerned originating in Croatia increased by 133 % during the period considered. Very few imports took place in 2008, then imports increased up to 2010, and in the RIP they slightly decreased again. Overall, the level of imports from Croatia has remained very low during the whole period considered.
(98)
The market share of Croatian imports has increased from 0,1 % to 0,3 % during the period considered.
(99)
As far as import prices are concerned, they have decreased steadily by 23 % over the period considered.
2008
2009
2010
RIP
Imports
Index
100
153
251
233
Market share %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Price of import
Index
100
89
74
77
6.4.2. Price undercutting
(100)
Price undercutting was established using the export prices of the cooperating Croatian producer, without anti-dumping duty, and was found to be 29,3 %. In view of the absence of any other exporting producer in Croatia, this conclusion is also valid for the country as a whole.
6.5. Other country concerned by anti-dumping measures
(101)
According to Eurostat data, the volume of imports of SPT originating in the People’s Republic of China, as defined in Article 1(1) of Council Regulation (EC) No 926/2009 (19) decreased by 80 % during the period considered.
(102)
The market share of Chinese imports decreased from 20,5 % in 2008 to 3,1 % in the RIP.
7. ECONOMIC SITUATION OF THE UNION INDUSTRY
(103)
Pursuant to Article 3(5) of the basic Regulation, the Commission examined all relevant economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry.
7.1. Preliminary remarks
(104)
In view of the fact that sampling was used with regard to the Union industry, the injury was assessed both on the basis of information collected at the level of the entire Union industry as defined in recital 57 and on the basis of information collected at the level of the sampled Union producers.
(105)
Where recourse is made to sampling, in accordance with established practice, certain injury indicators (production, capacity, productivity, sales, market share, growth and employment) are analysed for the Union Industry as a whole, while those injury indicators relating to the performance of individual companies, i.e. prices, costs of production, profitability, wages, investments, return on investment, cash flow, ability to raise capital are examined on the basis of the information collected at the level of the sampled Union producers.
7.2. Data relating to the Union industry
(a) Production
(106)
The Union industry’s production decreased by 16 % between 2008 and the RIP, i.e. from 3 479 266 tonnes to 2 917 325 tonnes. Production volume dropped significantly by 43 % in 2009 as a consequence of the global economic downturn. In line with the improved of demand situation, it recovered in 2010 and in the RIP, and increased by 27 % between 2009 and the RIP, but no longer reached the level of 2008. The production volume showed a similar trend to that of consumption, but decreased less than the consumption on the Union market as a consequence of the demand on non-EU markets.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Production volume (tonnes)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
(b) Capacity and capacity utilisation rates
(107)
Production capacity remained stable during the period considered. As production decreased by 16 %, the resulting capacity utilisation declined, from 80 % in 2008 to 67 % in the RIP. However, the major decline from 80 % to 45 %took place in 2009 as a result of the decrease in the production volume. In 2010 and the RIP capacity utilisation grew steadily.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Capacity
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Capacity utilisation
80 %
45 %
62 %
67 %
Index
100
56
77
83
(c) Stocks
(108)
As far as stocks are concerned, the vast majority of production is made to order. Therefore, whilst the level of stocks of the sampled producers decreased significantly in 2009, but increased, with slight fluctuation in 2010 to the RIP, almost to the 2008 level, it is considered that in this case stocks were not a relevant indicator of injury.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
Closing stock (tonnes)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
(d) Sales volume
(109)
The sales by the Union industry on the Union market decreased by 21 % between 2008 and the RIP. After decreasing by 42 % in 2009, sales volume increased again by 21 percentage points up to the RIP. This development is in line with the evolution of the consumption in the Union market, which declined by 48 % in 2009 as a result of the economic downturn and started recovering afterwards.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Sales to unrelated parties in the Union (tonnes)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
(e) Market share
(110)
The Union industry managed to increase its market share gradually from 2008 up to the RIP. This increase is mainly due to the anti-dumping measures that are in place against imports from the People’s Republic of China since 2009. The market share below is the share of total sales of the Union industry, both to unrelated and related customers, in the Union as a percentage of the Union consumption.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Market share
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
(f) Growth
(111)
Between 2008 and the RIP, when the Union consumption decreased by 34 %, the sales volume of the Union industry decreased by only 21 %. The Union industry thus gained market share, whereas the imports from Russia and Ukraine lost 0,6 % during the same period.
(g) Employment
(112)
The level of employment of the Union industry declined by 8 % between 2008 and the RIP. The decrease started in 2009, continued in 2010, but in the RIP increased again by 11 % in relation to 2010. This shows that the Union industry was able to adapt to the new market situation.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Employment
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
(h) Productivity
(113)
Productivity of the Union industry’s workforce, measured as output per full-time equivalent (FTE) employed per year, was volatile over the period considered.
Union industry
2008
2009
2010
RIP
Productivity tonnes/per employee
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
(i) Magnitude of dumping margin
(114)
As concerns the impact on the Union industry of the magnitude of the actual margins of dumping, this impact cannot be considered negligible, in view of the overall volume of the imports from the countries concerned.
7.3. Data relating to the sampled Union producers
(a) Sales prices and factors affecting domestic prices
(115)
Unit sales prices of the Union industry decreased by 13 % between 2008 and the RIP. Prices increased slightly in 2009 before dropping by 17 % in 2010. In the RIP prices went slightly up compared to 2010. This price development is linked to the fact that 2008 was a year with a very high demand and high prices of raw materials resulting in higher sales prices. The effects of it could still be felt in the first part of 2009. As from the second part of 2009, demand decreased significantly and prices dropped following the trend of decreasing prices of raw materials. In the RIP the decrease of the prices seemed to have stopped.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
Average unit sales price in the EU (EUR/tonne)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
(b) Wages
(116)
Between 2008 and the RIP, the average wage per FTE decreased by 12 % during the period considered. No meaningful conclusion should, however, be drawn.
(c) Investments and ability to raise capital
(117)
Investments in SPT increased by 24 % over the period considered. Investments were significant and amounted to over EUR 100 million in the RIP. SPT is a capital intensive industry which requires significant investments in the production lines in order to remain competitive. The investigation revealed that the investments were made to maintain production capacity at its current level and not with the purpose to increase the production volume. It was also found that the sampled producers did not face difficulties in raising capital over the period considered.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
Investments (EUR 1 000)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
(d) Profitability on the Union market
(118)
Although profitability dropped by 66 % during the period considered, the sampled producers managed to achieve profits over the whole period considered. The profits achieved from 2008 to the RIP were above the target profit of 3 % set in the latest investigation. 2008 was a very good year with high profits. In 2009 and also in 2010 profitability dropped by 50 % compared to the previous year, but in the RIP profitability raised again by 35 % compared to 2010 and was 6,6 %. The Union industry managed to adapt to the decreased demand in the EU and was helped by the sustained global demand for the sampled producers that enabled them to dilute fix costs. The drop in profitability after 2008 is explained by the economic downturn which resulted in a significant drop of demand, a drop in prices and by a decrease in production volume which had a negative impact on cost of production.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
Profitability on the Union market (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Index
100
49
25
34
(e) Return on investments
(119)
The return on investments (ROI), expressed as the total profit generated by the SPT activity as a percentage of the net book value of assets directly and indirectly related to the production of SPT, broadly followed the above profitability trends over the whole period considered and remained positive during the whole period considered. The ROI dropped by 80 % during the period considered but in the RIP increased again by 50 % compared to 2010.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
ROI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Index
100
23
13
20
(f) Cash flow
(120)
The cash-flow situation deteriorated significantly between 2008 and the RIP, as it dropped with 93 %. The trend in cash flow did not evolve in line with the trend in profitability which could be explained by the cost of depreciation, which is typically high for this capital intensive industry.
Sampled producers
2008
2009
2010
RIP
Cash flow (EUR 1 000)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
(g) Recovery from the effects of past dumping
(121)
While the indicators examined above show that the Union industry suffered from the economic downturn as sales volume, production volume, ROI and cash flow went down, they also indicate that the Union industry adapted its production equipment to better face the new economic environment and be able to seize opportunities on Union and non-Union markets, in particular in segments where high margins can be achieved. The improvement in the economic and financial situation of the Union industry, further to the imposition of anti-dumping measures in 2006 against imports from the countries concerned and in 2009 against imports from the People’s Republic of China, shows that the measures are effective and that the Union industry recovered from the effects of past dumping practices, though no longer reaches the profitability level of 2008.
7.4. Conclusion
(122)
Although consumption decreased by 34 %, the Union industry managed to increase its market share, and production volume and sales volume decreased less than consumption. In terms of profitability, the Union industry was profitable throughout the period considered. In view of the above, it can be concluded that the Union industry did not suffer material injury over the period considered.
8. LIKELIHOOD OF RECURRENCE OF INJURY
(123)
As explained in recitals 69, 70, 77 and 78, the exporting producers in Russia and Ukraine have the potential to substantially raise their exports volume to the Union by using available spare capacity of some 1 750 000 tonnes, which is equal to the entire Union consumption. The total capacity of the exporting producers in Russia and Ukraine amounts to 5 500 000 tonnes. It is therefore likely that substantial quantities of Russian and Ukrainian SPT will penetrate the Union market to regain lost market share due to the anti-dumping duties in force and increase it further should measures be repealed.
(124)
As highlighted in recital 95 prices of imports from Russia and Ukraine were found to be low and to undercut EU prices. These low prices would most likely continue to be charged. Indeed in the case of Ukraine, as indicated in recital 80 prices may even drop further. Such price behaviour, coupled with the ability of the exporters in those countries to deliver significant quantities of the product concerned to the Union market, would in all likelihood have a downward effect on prices in the Union market, with an expected negative impact on the economic situation of the Union industry. As shown above, the financial performance of the Union industry is closely linked to the price level on the Union market. It is therefore likely that if the Union industry was exposed to increased volumes of imports from Russia and Ukraine at dumped prices it would result in a deterioration of its financial situation as found in the latest investigation. On this basis, it is concluded that the repeal of the measures against imports originating in Russia and Ukraine would in all likelihood result in the recurrence of injury to the Union industry.
(125)
It is important to recall that antidumping measures were imposed in 2006 to counteract the injurious dumping caused by imports from, inter alia, Croatia, Russia and Ukraine. However, the Union industry could not benefit fully from these measures since the market shares of these countries have been substituted by low priced Chinese imports. This certainly had an effect in limiting the recovery of the Union industry until the moment measures were imposed against China in 2009. It can therefore be concluded that the recovery of the Union industry from past dumping cannot be considered as complete and that the Union industry remains vulnerable to the injurious effect possibly caused by the presence of substantial quantities of dumped imports in the Union market.
(126)
As far as Croatia is concerned and as indicated in recital 60, the sole plant is for sale, production has ceased completely and is not likely to resume shortly. In addition, given the negligible volumes exported to the Union, even if production is to be resumed shortly, it is very unlikely that the volume that can be exported to the Union will reach the volumes exported in the past.
(127)
Therefore, in view of the negligible exports in the period considered and the fact that production has ceased completely after the RIP, it is concluded that the repeal of the measures on imports originating in Croatia would in all likelihood not result in the recurrence of injury to the Union industry.
9. UNION INTEREST
9.1. Introduction
(128)
In compliance with Article 21 of the basic Regulation, it was examined whether maintenance of the existing anti-dumping measures against Russia and Ukraine would be against the interest of the Union as a whole. The determination of the Union interest was based on an appreciation of all the various interests involved. It should be recalled that, in the previous investigations, the adoption of measures was considered not to be against the interest of the Union. Furthermore, the fact that the present investigation is a review, thus analysing a situation in which anti-dumping measures have already been in place, allows the assessment of any undue negative impact on the parties concerned by the current anti-dumping measures.
(129)
On this basis, it was examined whether, despite the conclusions on the likelihood of recurrence of injurious dumping, compelling reasons existed which would lead to the conclusion that it is not in the Union interest to maintain measures against imports originating in Russia and Ukraine in this particular case.
9.2. Interest of the Union industry
(130)
The Union industry has proven to be a structurally viable industry. This was confirmed by the positive development of its economic situation observed during the period considered. In particular, the fact that the Union industry increased its market share over the period considered is a strong indicator that the Union industry managed to adapt to the changed market circumstances. Also, the Union industry remained profitable throughout the period considered.
(131)
It can reasonably be expected that the Union industry will continue to benefit if the measures are maintained. The imposition of measures will enable the Union industry to increase its sales volume and profit level to allow continued investment in its production facilities. Should the measures against imports originating in Russia and Ukraine not be maintained, it is likely that the Union industry will again suffer injury from increased imports at dumped prices from these countries and that its financial situation will deteriorate.
9.3. Interest of importers
(132)
It is recalled that in the previous investigations it was found that the impact of the imposition of measures would not be significant to importers. As indicated in recital 18, three importers replied to the questionnaire and cooperated fully in this investigation. They indicated that measures were pushing prices up. However, as the investigation showed that the cooperating importers source SPT from various suppliers from many different countries and that prices were at competitive levels, the possible impact of a continuation of measures on imports from Russia and Ukraine will be limited.
(133)
In view of the above, it was concluded that the current measures in force had no substantial negative effect on the importers’ financial situation and that the continuation of the measures would not unduly affect them.
9.4. Interest of users
(134)
On the basis of the information available it would appear that the share of SPT in the costs of production of users is quite low. SPT are, in general, part of larger projects (boilers, pipelines, construction) of which they form only a limited part. The possible impact of a continuation of measures may, therefore, not be significant.
(135)
The Commission sent questionnaires to all known users. As mentioned in recital 18, only one user cooperated in this investigation. It indicated that it did not suffer from the existence of the measures as other sources were available and that SPT did not represent a significant share of its cost of production. In this context, it was concluded that given the negligible incidence of the cost of SPT on the user industries and the existence of other available sources of supply, the measures in force do not have a significant effect on the user industry.
9.5. Conclusion on Union interest
(136)
Given the above, it is concluded that there are no compelling reasons against the maintenance of the current anti-dumping measures.
10. ANTI-DUMPING MEASURES
(137)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it is intended to recommend that the existing measures be maintained on imports of the product concerned originating in Russia and Ukraine and be terminated with regard to imports originating in Croatia. They were also granted a period to make representations subsequent to this disclosure.
(138)
One Russian exporter requested and was granted a hearing with the Hearing Officer. That exporter argued that the Commission incorrectly concluded that it did not cooperate in the investigation. This exporter had come forward as an interested party and provided the Commission with two submissions, mainly related to injury, which were duly taken into consideration by the Commission. However, that exporter did not reply to the AD questionnaire and did not provide any information regarding its export price. Therefore the Commission had no option but to calculate the normal value with regard to Russia based on best facts available. The use of this methodology was not questioned by that exporter. Under these circumstances this exporter cannot be considered to have fully cooperated in the investigation.
(139)
The same exporter also claimed that the disclosure was vague, contradictory and insufficiently motivated. However, this claim was not substantiated.
(140)
Another Russian exporter argued that imports from Russia should be de-cumulated for those of Ukraine. However, in the latest investigation, imports from Russia and Ukraine were assessed cumulatively (together with imports from Croatia). As the conditions of Article 3(4) of the basic Regulation are still met with regard to imports from Russia and Ukraine, the effects of such imports were cumulatively assessed as set out in recitals 88 to 92. No arguments were brought forward that would justify a change in methodology in this respect.
(141)
Several interested parties argued that the situation of the Union industry does not warrant maintenance of the measures as the recurrence of injury is unlikely. However, no new arguments were brought forward that would lead to a different conclusion regarding the recurrence of injury as set out in recitals 123 to 127 above.
(142)
It was also argued by several interested parties that the long duration of the measures is unjustified and calls for their expiry. In this respect it has to be recalled that this is the first expiry review regarding the current product scope. Measures regarding this product scope are only in force since 2006, which cannot be considered as an unjustifiably long duration. Indeed measures were in force between 1997 and 2004 regarding imports from Russia and between 2000 and 2004 regarding imports from Croatia and Ukraine, but these measures concerned a much smaller product scope. In any event, as it has been found in this investigation that the conditions in Article 11(2) of the basic Regulation have been met for the continuation of the measures, the fact that measures may have been in place for a number of years is irrelevant.
(143)
Finally it was stated that imports from Russia are treated differently than imports from Belarus and Croatia, which can be considered discriminatory. This statement does not reflect reality as the situation with regard to these countries is completely different. The complaint regarding imports from Belarus was withdrawn and the proceeding was subsequently terminated in accordance with Article 9(1) of the basic Regulation (20). Following disclosure, no indications were provided showing that such termination would not be in the Union interest. With regard to Croatia, as set out in recitals 63 to 65, production in Croatia ceased.
(144)
Therefore, it can be concluded that the comments received were not of such nature as to change the above conclusions.
(145)
It follows from the above that, as provided for by Article 11(2) of the basic Regulation, the anti-dumping measures applicable to imports of SPT, originating in Russia and Ukraine should be maintained. Conversely, the measures applicable to imports from Croatia should be allowed to lapse,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of seamless pipes and tubes of iron or steel, of circular cross-section, of an external diameter not exceeding 406,4 mm with a carbon equivalent value (CEV) not exceeding 0,86 according to the International Institute of Welding (IIW) formula and chemical analysis (21), currently falling within CN codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 and ex 7304 59 93 (22) (TARIC codes 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 and 7304599320) and originating in Russia and Ukraine.
2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the net, free-at-Union-frontier price, before duty, of the product described in paragraph 1 and produced by the companies below shall be as follows:
Country
Company
Anti-dumping duty
(%)
TARIC additional code
Russia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
All other companies
35,8
A999
Ukraine
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
All other companies
25,7
A999
3. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
4. The review proceeding concerning imports of seamless pipes and tubes of iron or steel, of circular cross-section, of an external diameter not exceeding 406,4 mm with a carbon equivalent value (CEV) not exceeding 0,86 according to the International Institute of Welding (IIW) formula and chemical analysis, currently falling within CN codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 and ex 7304 59 93 and originating in Croatia is hereby terminated.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Luxembourg, 26 June 2012.