SMĚRNICE RADY 2011/85/EU
ze dne 8. listopadu 2011
o požadavcích na rozpočtové rámce členských států
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 14 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je třeba stavět na zkušenostech získaných během prvního desetiletí fungování hospodářské a měnové unie. Nedávný hospodářský vývoj vnesl do oblasti provádění fiskální politiky v celé Unii nové výzvy, a zejména zdůraznil nutnost posílit odpovědnost na vnitrostátní úrovni a stanovit jednotné požadavky na pravidla a postupy, které tvoří rozpočtové rámce členských států. Především je nezbytné upřesnit, co musí vnitrostátní orgány udělat, aby byla dodržena ustanovení Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a zejména článku 3 uvedeného protokolu.
(2)
Vlády a subsektory sektoru vládních institucí členských států spravují systémy veřejných účtů, které obsahují prvky, jako je účetnictví, vnitřní kontrola, účetní výkaznictví a audit. Tyto systémy by měly být odlišovány od statistických údajů, které se týkají výsledků veřejných financí a jsou založeny na statistických metodikách, a od prognóz či rozpočtových opatření, které souvisí s budoucími veřejnými financemi.
(3)
Předpokladem tvorby vysoce kvalitních statistik, které je možno porovnávat mezi všemi členskými státy, jsou kompletní a spolehlivé postupy veřejného účetnictví pro všechny subsektory sektoru vládních institucí. Vnitřní kontroly by měly zajistit, aby bylo plnění stávajících pravidel vymáháno ve všech subsektorech sektoru vládních institucí. Nezávislé audity prováděné veřejnými institucemi, jako například Účetním dvorem, nebo soukromými auditními subjekty, by měly podporovat osvědčené mezinárodní postupy.
(4)
Dostupnost fiskálních údajů je základním požadavkem pro řádné fungování rámce rozpočtového dohledu Unie. Pravidelná dostupnost aktuálních a spolehlivých fiskálních údajů je klíčem k řádnému a dobře načasovanému monitorování, které na oplátku umožňuje rychlou reakci v případě neočekávaného rozpočtového vývoje. Rozhodujícím prvkem pro zajištění kvality fiskálních údajů je transparentnost, která vyžaduje pravidelnou veřejnou dostupnost těchto údajů.
(5)
Pokud jde o statistiku, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (3) stanovilo legislativní rámec pro vypracovávání evropské statistiky za účelem tvorby, uplatňování, monitorování a hodnocení politik Unie. Uvedené nařízení rovněž stanovilo zásady, kterými se řídí vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky a jimiž jsou profesionální nezávislost, nestrannost, objektivita, spolehlivost, statistická důvěrnost a efektivita nákladů, přičemž uvádí přesné definice každé z těchto zásad. Nařízení Rady (ES) č. 479/2009 ze dne 25. května 2009 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství (4), posílilo pravomoci Komise ověřovat statistické údaje používané v rámci postupu při nadměrném schodku.
(6)
Definice pojmů „veřejný“, „schodek“ a „investice“ jsou v Protokolu (č.12) o postupu při nadměrném schodku stanoveny s odkazem na Evropský systém integrovaných hospodářských účtů (ESA), nahrazený Evropským systémem národních a regionálních účtů ve Společenství, který byl přijat nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (5) (dále jen „ESA 95“).
(7)
Dostupnost a kvalita údajů ESA 95 jsou zásadní pro zajištění řádného fungování rámce fiskálního dohledu Unie. Systém ESA 95 vychází z informací poskytovaných na akruální bázi. Avšak tyto fiskální akruální statistické údaje závisí na předchozím shromáždění údajů na hotovostní bázi nebo jejich ekvivalentu. Mohou hrát významnou roli při posilování včasného monitorování rozpočtu tak, aby nedocházelo k pozdnímu odhalování významných rozpočtových chyb. Dostupnost časových řad údajů o rozpočtovém vývoji na hotovostní bázi může odhalit skutečnosti, jež mohou být důvodem pro intenzivnější dohled. Fiskální údaje na hotovostní bázi (nebo ekvivalentní číselné údaje z veřejných účtů, nejsou-li údaje na hotovostní bázi k dispozici), které mají být zveřejněny, by měly zahrnovat alespoň celkové saldo, celkové příjmy a celkové výdaje. V odůvodněných případech, například pokud existuje velký počet místních vládních institucí, by včasné zveřejnění údajů mohlo záviset na vhodných metodách odhadu vycházejících ze vzorku institucí s následnou revizí využívající úplné údaje.
(8)
Neobjektivní a nereálné makroekonomické a rozpočtové prognózy mohou výrazným způsobem bránit účinnosti fiskálního plánování, a tím i narušit rozpočtovou kázeň, zatímco transparentnost a projednávání prognostických metodik může značně zvýšit kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pro fiskální plánování.
(9)
Pro zajištění toho, aby se při provádění rozpočtové politiky používaly realistické prognózy, má zásadní význam transparentnost, jež by měla zahrnovat veřejnou dostupnost nejen oficiálních makroekonomických a rozpočtových prognóz pro fiskální plánování, ale i metodik, předpokladů a relevantních parametrů, na nichž jsou tyto prognózy založeny.
(10)
Analýza citlivosti a odpovídající rozpočtové projekce doplňující nejpravděpodobnější makrofiskální scénář umožňují analyzovat, jak by se hlavní fiskální proměnné vyvíjely za různých předpokladů růstu a úrokových sazeb, a výrazně tak snižují riziko ohrožení rozpočtové kázně chybami v prognózách.
(11)
Prognózy Komise a informace týkající se modelů, na nichž jsou založeny, mohou členským státům poskytnout užitečné měřítko pro jejich nejpravděpodobnější makrofiskální scénář a zvyšují tak validitu prognóz používaných při rozpočtovém plánování. Míra, do jaké lze od členských států očekávat, že budou porovnávat prognózy používané pro rozpočtové plánování s prognózami Komise, se nicméně liší v závislosti na době přípravy prognózy a porovnatelnosti prognostických metod a předpokladů. Prognózy vypracované jinými nezávislými subjekty mohou rovněž poskytnout užitečná měřítka.
(12)
Podstatné rozdíly mezi zvoleným makrofinančním scénářem a prognózou Komise by měly být popsány a odůvodněny, zejména pokud se úroveň nebo růst proměnných ve vnějších předpokladech podstatně liší od hodnot, které obsahují prognózy Komise.
(13)
Vzhledem k vzájemné závislosti rozpočtů členských států a rozpočtu Unie, by v zájmu podpory členských států při vypracování rozpočtových prognóz Komise měla předkládat prognózy výdajů Unie vycházející z úrovní výdajů plánovaných ve víceletém finančním rámci.
(14)
Aby se usnadnilo vypracování prognóz používaných pro rozpočtové plánování a aby se vysvětlily rozdíly mezi prognózami členských států a Komise, měl by každý členský stát mít každoročně příležitost diskutovat s Komisí o předpokladech, na nichž jsou založeny makroekonomické a rozpočtové prognózy.
(15)
Kvalitu oficiálních makroekonomických a rozpočtových prognóz zásadním způsobem zlepšuje pravidelné, objektivní a komplexní hodnocení vycházející z objektivních kritérií. Důkladné hodnocení zahrnuje podrobné zkoumání hospodářských předpokladů, porovnání s prognózami připravenými jinými orgány a hodnocení úspěšnosti minulých prognóz.
(16)
Vzhledem k tomu, že rozpočtové rámce členských států založené na pravidlech prokazatelně účinně podporují odpovědnost členských států za dodržování fiskálních pravidel Unie a posilují rozpočtovou kázeň, měl by se rámec zesíleného rozpočtového dohledu Unie opírat o přísná numerická fiskální pravidla specifická pro jednotlivé země, jež jsou v souladu s rozpočtovými cíli na úrovni Unie. Přísná numerická fiskální pravidla by měla obsahovat jasně definované cíle a mechanismy účinného a včasného monitorování. Tato pravidla by měla vycházet ze spolehlivé a nezávislé analýzy provedené nezávislými subjekty nebo subjekty, které jsou ve vztahu k fiskálním orgánům členských států funkčně samostatné. Politické zkušenosti kromě toho ukázaly, že aby numerická fiskální pravidla fungovala účinně, musí být jejich nedodržování spojeno s dopady, i když například jen v podobě ztráty dobrého jména.
(17)
Podle Protokolu (č. 15) o některých ustanoveních týkajících se Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, nejsou pro Spojené království referenční hodnoty uvedené v Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku, připojeném k uvedeným Smlouvám, přímo závazné. Povinnost zavést numerická fiskální pravidla, jež účinně podporují soulad s konkrétními referenčními hodnotami pro nadměrný schodek, a související povinnost zajistit soulad víceletých cílů ve střednědobém rozpočtovém rámci s takovými pravidly by se tedy neměly na Spojené království vztahovat.
(18)
Členské státy by se měly vyvarovat procyklických fiskálních politik a v hospodářsky příznivém období by se mělo zvyšovat úsilí o fiskální konsolidaci. Vhodně vymezená numerická fiskální pravidla podporují plnění těchto cílů a měla by být zohledněna v právních předpisech členských států o ročním rozpočtu.
(19)
Vnitrostátní fiskální plánování může být v souladu s preventivní i nápravnou složkou Paktu o stabilitě a růstu pouze tehdy, pokud pracuje s víceletou perspektivou a zaměří se zejména na dosahování střednědobých rozpočtových cílů. Střednědobé rozpočtové rámce slouží jako nezbytný nástroj k zajištění toho, aby rozpočtové rámce členských států byly v souladu s právními předpisy Unie. V duchu nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (6) a nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (7) by se na preventivní a nápravnou složku Paktu o stabilitě a růstu nemělo nahlížet odděleně.
(20)
I když schválení právních předpisů o ročním rozpočtu představuje základní krok v rozpočtovém procesu, v němž členské státy přijímají důležitá rozhodnutí o rozpočtu, většina fiskálních opatření má rozpočtové dopady, které dalece přesahují roční rozpočtový cyklus. Jednoletá perspektiva proto představuje nedostatečný základ pro zdravé rozpočtové politiky. Aby došlo k zahrnutí víceleté rozpočtové perspektivy rozpočtového dohledu na úrovni Unie, mělo by být plánování právních předpisů o ročním rozpočtu založeno na víceletém fiskálním plánování, které vychází ze střednědobého rozpočtového rámce.
(21)
Tento střednědobý rozpočtový rámec by měl mimo jiné obsahovat projekce každé hlavní položky výdajů a příjmů za rozpočtový rok a období po něm následující za předpokladu nezměněných politik. Každý členský stát by měl být schopen vhodně definovat nezměněné politiky a tyto definice by měly být zveřejněny spolu s příslušnými předpoklady, metodikami a ostatními relevantními parametry.
(22)
Tato směrnice by neměla bránit nové vládě členského státu, aby aktualizovala střednědobý rozpočtový rámec státu s cílem zohlednit své nové politické priority. V takovém případě by nová vláda měla upozornit na rozdíly oproti předchozímu střednědobému rozpočtovému rámci.
(23)
Ustanovení rámce rozpočtového dohledu stanoveného ve Smlouvě o fungování EU a zejména v Paktu o stabilitě a růstu platí pro celý sektor vládních institucí, který zahrnuje subsektory centrální vládní instituce, národní vládní instituce, místní vládní instituce a fondy sociálního zabezpečení, jak jsou definovány v nařízení (ES) č. 2223/96.
(24)
Řada členských států zaznamenala silnou fiskální decentralizaci související s přenosem rozpočtových pravomocí na nižší úrovně vlády. Úloha těchto nižších úrovní vlády při zajišťování dodržování Paktu o stabilitě a růstu proto významně vzrostla a je třeba dbát zejména na to, aby se rozsah povinností a postupů stanovených ve vnitrostátních rozpočtových rámcích náležitým způsobem vztahoval na všechny subsektory sektoru vládních institucí, a to zejména, avšak nikoli výhradně, v členských státech se silnou fiskální decentralizací.
(25)
Aby rozpočtové rámce účinně podporovaly rozpočtovou kázeň a udržitelnost veřejných financí, měly by komplexně pokrývat veškeré veřejné finance. Z toho důvodu by se měla věnovat zvláštní pozornost operacím těch subjektů a fondů sektoru vládních institucí, které nejsou součástí řádných rozpočtů na úrovni subsektorů a jež mají okamžitý nebo střednědobý dopad na rozpočtové pozice členských států. V rámci ročního rozpočtového procesu i střednědobých rozpočtových plánů by měl být uveden jejich souhrnný vliv na saldo a dluh sektoru vládních institucí.
(26)
Obdobně by měla být věnována náležitá pozornost existenci podmíněných závazků. Podmíněné závazky konkrétně zahrnují potenciální závazky závisející na tom, zda v budoucnosti nastane určitá nejistá událost, nebo současné závazky, u nichž není platba pravděpodobná nebo částku pravděpodobné platby nelze spolehlivě stanovit. Jedná se například o příslušné informace týkající se vládních záruk, úvěrů v selhání a závazků vyplývajících z činnosti veřejných společností, případně i včetně pravděpodobnosti a potenciálního data splatnosti podmíněného závazku. Je třeba náležitě zohlednit citlivost trhu.
(27)
Komise by měla pravidelně monitorovat provádění této směrnice. Měly by být určeny a sdíleny osvědčené postupy týkající se ustanovení této směrnice zabývajících se jednotlivými aspekty vnitrostátních rozpočtových rámců.
(28)
Jelikož cíle této směrnice, totiž jednotného dodržování rozpočtové kázně, jak vyžaduje Smlouva o fungování EU, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(29)
Podle bodu 34 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů (8) jsou členské státy vybízeny k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Tato směrnice stanoví podrobná pravidla týkající se charakteristických rysů rozpočtových rámců členských států. Tato pravidla jsou nutná pro zajištění plnění závazků členských států vyplývajících ze Smlouvy o fungování EU, pokud jde o vyvarování se nadměrných schodků veřejných financí.
Článek 2
Pro účely této směrnice se použijí definice pojmů „veřejný“, „schodek“ a „investice“ stanovené v článku 2 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU. Použije se také definice subsektorů sektoru vládních institucí uvedená v bodě 2.70 přílohy A nařízení (ES) č. 2223/96.
Kromě toho se použije tato definice:
„rozpočtovým rámcem“ se rozumí soubor opatření, postupů, pravidel a orgánů, které tvoří základ pro provádění rozpočtových politik vládních institucí, zejména:
a)
systémy rozpočtového účetnictví a statistického výkaznictví;
b)
pravidla a postupy pro přípravu prognóz při plánování rozpočtu;
c)
numerická fiskální pravidla specifická pro danou zemi, která přispívají k souladu provádění fiskální politiky členských států s jejich příslušnými závazky podle Smlouvy o fungování EU, vyjádřenými jako souhrnný ukazatel rozpočtových výsledků, jako například schodek veřejných financí, výpůjčky, dluh nebo jejich hlavní složky;
d)
rozpočtové postupy zahrnující procesní pravidla, z nichž vychází rozpočtový proces ve všech fázích;
e)
střednědobé rozpočtové rámce jako konkrétní soubor vnitrostátních rozpočtových postupů, které rozšiřují časový horizont pro tvorbu fiskální politiky nad rámec ročního plánování rozpočtu, včetně stanovení politických priorit a střednědobých rozpočtových cílů;
f)
opatření pro nezávislé monitorování a nezávislou analýzu s cílem posílit transparentnost prvků rozpočtového procesu;
g)
mechanismy a pravidla, kterými se upravují fiskální vztahy mezi veřejnými orgány napříč subsektory sektoru vládních institucí.
KAPITOLA II
ÚČETNICTVÍ A STATISTIKA
Článek 3
1. Pokud jde o vnitrostátní systémy veřejných účtů, v členských státech fungují systémy veřejných účtů, které komplexně a konzistentně pokrývají všechny subsektory sektoru vládních institucí a obsahují informace potřebné k vypracování akruálních údajů pro sestavení údajů založených na standardu ESA 95. Uvedené systémy veřejných účtů podléhají vnitřní kontrole a nezávislému auditu.
2. Členské státy zajistí, aby veřejnost měla včasný a pravidelný přístup k fiskálním údajům pro všechny subsektory sektoru vládních institucí, jak jsou definovány nařízením (ES) č. 2223/96. Členské státy zejména zveřejní:
a)
fiskální údaje na hotovostní bázi (nebo ekvivalentní číselné údaje z veřejných účtů, nejsou-li údaje na hotovostní bázi k dispozici) s touto četností:
-
měsíčně za subsektory centrálních vládních institucí, národních vládních institucí a fondů sociálního zabezpečení, a to do konce následujícího měsíce, a
-
čtvrtletně za subsektor místních vládních institucí, a to do konce následujícího čtvrtletí;
b)
podrobnou srovnávací tabulku, z níž je patrná metodika přechodu mezi údaji na hotovostní bázi (nebo ekvivalentními číselnými údaji z veřejných účtů, nejsou-li údaje na hotovostní bázi k dispozici) a údaji dle standardu ESA 95.
KAPITOLA III
PROGNÓZY
Článek 4
1. Členské státy zajistí, aby fiskální plánování vycházelo z realistických makroekonomických a rozpočtových prognóz za použití nejnovějších informací. Rozpočtové plánování je založeno na nejpravděpodobnějším makrofiskálním scénáři nebo na obezřetnějším scénáři. Makroekonomické a rozpočtové prognózy se porovnávají s nejaktuálnějšími prognózami Komise a případně s prognózami jiných nezávislých subjektů. Podstatné rozdíly mezi zvoleným makrofinančním scénářem a prognózou Komise musí být popsány včetně odůvodnění, zejména pokud se úroveň nebo růst proměnných týkajících se vnějších předpokladů podstatně odchýlí od hodnot obsažených v prognózách Komise.
2. Komise zveřejní metodiky, předpoklady a příslušné parametry, z nichž vycházejí její makroekonomické a rozpočtové prognózy.
3. S cílem podpořit členské státy při přípravě jejich rozpočtových prognóz zajistí Komise prognózy výdajů Unie založené na úrovni výdajů plánovaných ve víceletém finančním rámci.
4. V rámci analýzy citlivosti posuzují makroekonomické a rozpočtové prognózy vývoj hlavních fiskálních proměnných při odlišných předpokladech týkajících se tempa růstu a úrokových sazeb. Rozsah alternativních předpokladů použitých v makroekonomických a rozpočtových prognózách se řídí úspěšností předchozích prognóz a usilují o zohlednění příslušných rizikových scénářů.
5. Členské státy určí, která instituce je odpovědná za vypracovávání makroekonomických a rozpočtových prognóz, a zveřejní oficiální makroekonomické a rozpočtové prognózy vypracované pro fiskální plánování, včetně metodik, předpokladů a příslušných parametrů, na nichž jsou tyto prognózy založeny. Nejméně jednou ročně se členské státy a Komise zúčastní technického dialogu o předpokladech, z nichž vychází příprava makroekonomických a rozpočtových prognóz.
6. Makroekonomické a rozpočtové prognózy pro fiskální plánování jsou předmětem pravidelného, nezkresleného a komplexního hodnocení vycházejícího z objektivních kritérií, včetně hodnocení ex post. Výsledek tohoto hodnocení se zveřejní a zohlední se odpovídajícím způsobem při příštích makroekonomických a rozpočtových prognózách. Pokud hodnocení odhalí podstatné zkreslení ovlivňující makroekonomické prognózy po dobu nejméně čtyř po sobě následujících let, dotčený členský stát přijme nezbytná opatření a zveřejní je.
7. Čtvrtletní úrovně dluhu a schodku členských států zveřejní Komise (Eurostat) jednou za tři měsíce.
KAPITOLA IV
NUMERICKÁ FISKÁLNÍ PRAVIDLA
Článek 5
Každý členský stát uplatňuje numerická fiskální pravidla, které jsou pro něj specifická a která účinně podporují soulad s jeho povinnostmi v oblasti rozpočtové politiky vyplývajícími ze Smlouvy o fungování EU, a to ve víceletém rámci pro sektor vládních institucí jako celek. Tato pravidla podporují zejména:
a)
soulad s referenčními hodnotami schodku a dluhu stanovenými v souladu se Smlouvou o fungování EU;
b)
přijetí víceletého horizontu pro fiskální plánování, včetně dodržování střednědobého rozpočtového cíle členských států.
Článek 6
1. Aniž jsou dotčena ustanovení Smlouvy o fungování EU týkající se rámce rozpočtového dohledu Unie, numerická fiskální pravidla specifická pro danou zemi obsahují vymezení následujících prvků:
a)
stanovení cíle a oblasti působnosti pravidel;
b)
účinné a včasné monitorování souladu s pravidly na základě spolehlivé a nezávislé analýzy provedené nezávislými subjekty nebo subjekty, které jsou ve vztahu k fiskálním orgánům členských států funkčně samostatné;
c)
důsledky nedodržení pravidel.
2. Obsahují-li numerická fiskální pravidla únikové doložky, musí tyto doložky stanovit omezené množství konkrétních okolností v souladu s povinnostmi členských států vyplývajícími ze Smlouvy o fungování EU v oblasti rozpočtové politiky a přísnými postupy, při nichž je dovoleno dočasné nedodržování pravidel.
Článek 7
Právní předpisy členských států o ročním rozpočtu musí zohledňovat jejich specifická platná numerická fiskální pravidla.
Článek 8
Články 5 až 7 se nepoužijí na Spojené království.
KAPITOLA V
STŘEDNĚDOBÉ ROZPOČTOVÉ RÁMCE
Článek 9
1. Členské státy vytvoří důvěryhodný a účinný střednědobý rozpočtový rámec, kterým se stanoví přijetí nejméně tříletého horizontu fiskálního plánování, a zajistí tak, aby vnitrostátní fiskální plánování bylo v souladu s perspektivou víceletého fiskálního plánování.
2. Střednědobé rozpočtové rámce zahrnují postupy stanovení těchto položek:
a)
komplexních a transparentních víceletých rozpočtových cílů týkajících se schodku sektoru vládních institucí, dluhu a jakéhokoli jiného souhrnného fiskálního ukazatele, jako jsou například výdaje, přičemž je třeba zajistit jejich soulad se všemi platnými numerickými fiskálními pravidly stanovenými v kapitole IV;
b)
projekcí pro každou hlavní položku výdajů a příjmů sektoru vládních institucí s podrobnějšími upřesněními pro úroveň subsektorů centrálních vládních institucí a fondů sociálního zabezpečení za rozpočtový rok a období po něm následující za předpokladu nezměněných politik;
c)
popisu plánovaných střednědobých politik s dopadem na sektor vládních institucí v členění podle hlavních položek příjmů a výdajů, z něhož je patrný průběh korekce za účelem dosažení střednědobých rozpočtových cílů ve srovnání s projekcemi při nezměněných politikách;
d)
hodnocení, jakým způsobem mohou plánované politiky svými přímými dlouhodobými dopady pravděpodobně ovlivnit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
3. Projekce přijaté ve střednědobých rozpočtových rámcích vycházejí z realistických makroekonomických a rozpočtových prognóz podle kapitoly III.
Článek 10
Právní předpisy o ročním rozpočtu musí být v souladu s ustanoveními střednědobého rozpočtového rámce. Konkrétně projekce příjmů a výdajů a priority vyplývající ze střednědobého rozpočtového rámce, jak jsou uvedeny v čl. 9 odst. 2, tvoří základ pro přípravu ročního rozpočtu. Jakékoli odchýlení od těchto ustanovení musí být řádně vysvětleno.
Článek 11
Žádné ustanovení této směrnice nebrání nové vládě členského státu, aby aktualizovala střednědobý rozpočtový rámec státu s cílem zohlednit své nové politické priority. V takovém případě nová vláda uvede rozdíly oproti předchozímu střednědobému rozpočtovému rámci.
KAPITOLA VI
TRANSPARENTNOST VEŘEJNÝCH FINANCÍ A KOMPLEXNOST ROZPOČTOVÝCH RÁMCŮ
Článek 12
Členské státy zajistí, aby všechna opatření přijatá za účelem dodržení ustanovení kapitol II, III a IV byla konzistentní v rámci celého sektoru vládních institucí a komplexně pokrývala všechny jeho subsektory. To vyžaduje zejména konzistentnost účetních pravidel a postupů a spolehlivost výchozích systémů sběru a zpracování údajů.
Článek 13
1. Členské státy zavedou vhodné mechanismy koordinace napříč subsektory sektoru vládních institucí tak, aby byly všechny subsektory sektoru vládních institucí komplexně a konzistentně zahrnuty do fiskálního plánování, numerických fiskálních pravidel specifických pro danou zemi a přípravy rozpočtových prognóz a víceletého plánování stanoveného zejména ve víceletém rozpočtovém rámci.
2. Aby byla podpořena fiskální odpovědnost, je třeba jasně stanovit rozpočtové pravomoci veřejných orgánů v různých subsektorech sektoru vládních institucí.
Článek 14
1. V rámci ročního rozpočtového procesu členské státy určí a uvedou všechny subjekty a fondy sektoru vládních institucí, které nejsou součástí řádných rozpočtů na úrovni subsektorů, spolu s dalšími relevantními informacemi. Jejich souhrnný vliv na saldo sektoru vládních institucí a dluhy těchto subjektů a fondů sektoru vládních institucí musí být uvedeny v rámci ročního rozpočtového procesu i střednědobých rozpočtových plánů.
2. Členské státy zveřejní podrobné informace o dopadu daňových výdajů na příjmy.
3. Členské státy zveřejní příslušné informace, týkající se všech subsektorů sektoru vládních institucí, o podmíněných závazcích s potenciálně velkým dopadem na veřejné finance, což zahrnuje mimo jiné vládní záruky, úvěry v selhání a závazky vyplývající z činnosti veřejných společností, včetně jejich rozsahu. Členské státy rovněž zveřejní informace o držených majetkových účastech v soukromých a veřejných společnostech, pokud jde o ekonomicky významné částky.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 31. prosince 2013. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů. Rada vybízí členské státy k tomu, aby jak pro sebe, tak i v zájmu Unie sestavily vlastní srovnávací tabulky, z nichž bude co nejvíce patrné srovnání mezi touto směrnicí a prováděcími opatřeními, a aby tyto tabulky zveřejnily.
2. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
3. Komise vypracuje průběžnou zprávu o pokroku při provádění hlavních ustanovení této směrnice na základě relevantních informací členských států, kterou do 14. prosince 2012 předloží Evropskému parlamentu a Radě.
4. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 16
1. Do 14. prosince 2018 zveřejní Komise přezkum vhodnosti této směrnice.
2. Přezkum mimo jiné vyhodnotí vhodnost:
a)
statistických požadavků pro všechny subsektory vládních institucí;
b)
koncepce a účinnosti numerických fiskálních pravidel v členských státech;
c)
obecnou úroveň transparentnosti veřejných financí v členských státech.
3. Do konce 31. prosince 2012 provede Komise posouzení vhodnosti mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor pro členské státy.
Článek 17
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 18
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
COUNCIL DIRECTIVE 2011/85/EU
of 8 November 2011
on requirements for budgetary frameworks of the Member States
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the third subparagraph of Article 126(14) thereof,
Having regard to the proposal from the European Commission,
Having regard to the opinion of the European Parliament (1),
Having regard to the opinion of the European Central Bank (2),
Whereas:
(1)
There is a need to build upon the experience gained during the first decade of the economic and monetary union. Recent economic developments have posed new challenges to the conduct of fiscal policy across the Union and have in particular highlighted the need for strengthening national ownership and having uniform requirements as regards the rules and procedures forming the budgetary frameworks of the Member States. In particular, it is necessary to specify what national authorities must do to comply with the provisions of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty on European Union (TEU) and to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), and in particular Article 3 thereof.
(2)
Member State governments and government sub-sectors maintain public accounting systems which include elements such as bookkeeping, internal control, financial reporting, and auditing. Those systems should be distinguished from statistical data which relate to the outcomes of government finances based on statistical methodologies, and from forecasts or budgeting actions which relate to future government finances.
(3)
Complete and reliable public accounting practices for all sub-sectors of general government are a precondition for the production of high-quality statistics that are comparable across Member States. Internal control should ensure that existing rules are enforced throughout the sub-sectors of general government. Independent audits conducted by public institutions such as courts of auditors or by private auditing bodies should encourage best international practices.
(4)
The availability of fiscal data is crucial to the proper functioning of the budgetary surveillance framework of the Union. The regular availability of timely and reliable fiscal data is the key to proper and well timed monitoring, which in turn allows prompt action in the event of unexpected budgetary developments. A crucial element in ensuring the quality of fiscal data is transparency, which must entail the regular public availability of such data.
(5)
With regard to statistics, Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European statistics (3) established a legislative framework for the production of European statistics with a view to the formulation, application, monitoring and assessment of the policies of the Union. That Regulation also laid down the principles governing the development, production and dissemination of European statistics: professional independence, impartiality, objectivity, reliability, statistical confidentiality and cost-effectiveness, giving precise definitions of each of these principles. Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (4), strengthened the Commission’s powers to verify statistical data used for the excessive deficit procedure.
(6)
The definitions of ‘government’, ‘deficit’ and ‘investment’ are laid down in the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure by reference to the European System of Integrated Economic Accounts (ESA), replaced by the European system of national and regional accounts in the Community, adopted by Council Regulation (EC) No 2223/96 of 25 June 1996 on the European system of national and regional accounts in the Community (5) (ESA 95).
(7)
The availability and quality of ESA 95 data is crucial to ensure the proper functioning of the Union’s fiscal surveillance framework. ESA 95 relies on information provided on an accrual basis. However, these accrual fiscal statistics rely on the previous compilation of cash data, or their equivalent. These can play a relevant role in enhancing timely budgetary monitoring, so as to avoid the late detection of significant budgetary errors. The availability of cash-data time series on budgetary developments can reveal patterns warranting closer surveillance. The cash-based fiscal data (or equivalent figures from public accounting if cash-based data are not available) to be published should at least include an overall balance, total revenue and total expenditure. Where justified, for example where there is a large number of local government bodies, timely publication of data could rely on suitable estimation techniques based on a sample of bodies, with a subsequent revision using complete data.
(8)
Biased and unrealistic macroeconomic and budgetary forecasts can considerably hamper the effectiveness of fiscal planning and consequently impair commitment to budgetary discipline, while transparency and discussion of forecasting methodologies can significantly increase the quality of macroeconomic and budgetary forecasts for fiscal planning.
(9)
A crucial element in ensuring the use of realistic forecasts for the conduct of budgetary policy is transparency, which should entail the public availability not only of the official macroeconomic and budgetary forecast prepared for fiscal planning, but also of the methodologies, assumptions and relevant parameters on which such forecasts are based.
(10)
Sensitivity analysis and corresponding budgetary projections supplementing the most likely macrofiscal scenario allow the analysis of how main fiscal variables would evolve under various growth and interest rates assumptions, and thus greatly reduce the risk of budgetary discipline being jeopardised by forecast errors.
(11)
Forecasts by the Commission and information regarding the models on which they are based can provide Member States with a useful benchmark for their most likely macrofiscal scenario, enhancing the validity of the forecasts used for budgetary planning. However, the extent to which Member States can be expected to compare the forecasts used for budgetary planning with the Commission’s forecasts varies according to the timing of forecast preparation and the comparability of the forecast methodologies and assumptions. Forecasts from other independent bodies can also provide useful benchmarks.
(12)
Significant differences between the chosen macrofiscal scenario and the Commission’s forecast should be described and reasons therefor should be given, in particular if the level or growth of variables in external assumptions departs significantly from the values contained in the Commission’s forecasts.
(13)
Given the interdependence between Member States’ budgets and the Union’s budget, in order to support Member States in preparing their budgetary forecasts, the Commission should provide forecasts for the Union’s expenditure based on the level of expenditure programmed within the multiannual financial framework.
(14)
In order to facilitate the production of the forecasts used for budgetary planning and to clarify differences between the forecasts of the Member States and those of the Commission, each Member State should, on an annual basis, have the opportunity to discuss with the Commission the assumptions underpinning the preparation of macroeconomic and budgetary forecasts.
(15)
The quality of official macroeconomic and budgetary forecasts is critically enhanced by regular, unbiased and comprehensive evaluation based on objective criteria. Thorough evaluation includes scrutiny of the economic assumptions, comparison with forecasts prepared by other institutions, and evaluation of past forecast performance.
(16)
Considering the documented effectiveness of rules-based budgetary frameworks of the Member States in enhancing national ownership of the Union’s fiscal rules promoting budgetary discipline, strong country-specific numerical fiscal rules that are consistent with the budgetary objectives at the level of the Union should be a cornerstone of the strengthened budgetary surveillance framework of the Union. Strong numerical fiscal rules should be equipped with well-specified target definitions together with mechanisms for effective and timely monitoring. Those rules should be based on reliable and independent analysis carried out by independent bodies or bodies endowed with functional autonomy vis-à-vis the fiscal authorities of the Member States. In addition, policy experience has shown that for numerical fiscal rules to work effectively, consequences must be attached to non-compliance, where the costs involved may be simply reputational.
(17)
By virtue of the Protocol (No 15) on certain provisions relating to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland annexed to the TEU and to the TFEU, the reference values mentioned in the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to those Treaties are not directly binding on the United Kingdom. The obligation to have in place numerical fiscal rules that effectively promote compliance with the specific reference values for the excessive deficit, and the related obligation for the multiannual objectives in medium-term budgetary frameworks to be consistent with such rules, should therefore not apply to the United Kingdom.
(18)
Member States should avoid pro-cyclical fiscal policies, and fiscal consolidation efforts should be greater in economic good times. Well-specified numerical fiscal rules are conducive to these objectives and should be reflected in the annual budget legislation of the Member States.
(19)
National fiscal planning can be consistent with both the preventive and the corrective parts of the Stability and Growth Pact (SGP) only if it adopts a multiannual perspective and pursues the achievement, in particular, of the medium-term budgetary objectives. Medium-term budgetary frameworks are strictly instrumental in ensuring that budgetary frameworks of the Member States are consistent with the legislation of the Union. In the spirit of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (6) and Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (7), the preventive and corrective parts of the SGP should not be regarded in isolation.
(20)
Although the approval of annual budget legislation is the key step in the budget process in which important budgetary decisions are adopted in the Member States, most fiscal measures have budgetary implications that go well beyond the annual budgetary cycle. A single-year perspective therefore provides a poor basis for sound budgetary policies. In order to incorporate the multiannual budgetary perspective of the budgetary surveillance framework of the Union, planning of annual budget legislation should be based on multiannual fiscal planning stemming from the medium-term budgetary framework.
(21)
That medium-term budgetary framework should contain, inter alia, projections of each major expenditure and revenue item for the budget year and beyond, based on unchanged policies. Each Member State should be able appropriately to define unchanged policies and those definitions should be made public together with the assumptions involved, the methodologies and other relevant parameters.
(22)
This Directive should not prevent a Member State’s new government from updating its medium-term budgetary framework to reflect its new policy priorities. In this case, the new government should highlight the differences from the previous medium-term budgetary framework.
(23)
Provisions of the budgetary surveillance framework established by the TFEU and in particular the SGP apply to general government as a whole, which comprises the sub-sectors central government, state government, local government, and social security funds, as defined in Regulation (EC) No 2223/96.
(24)
A significant number of Member States have experienced a sizeable fiscal decentralisation with the devolution of budgetary powers to sub-national governments. The role of such sub-national governments in ensuring that the SGP is complied with has thereby increased considerably, and particular attention should be paid to ensuring that all general government sub-sectors are duly covered by the scope of the obligations and procedures laid down in domestic budgetary frameworks, in particular, but not exclusively, in those Member States.
(25)
To be effective in promoting budgetary discipline and the sustainability of public finance, budgetary frameworks should comprehensively cover public finances. For this reason, operations of those general government bodies and funds which do not form part of the regular budgets at sub-sector level and that have an immediate or medium-term impact on Member States’ budgetary positions should be given particular consideration. Their combined impact on general government balances and debts should be presented in the framework of the annual budgetary processes and in the medium-term budgetary plans.
(26)
Similarly, due attention should be paid to the existence of contingent liabilities. More specifically, contingent liabilities encompass possible obligations depending on whether some uncertain future event occurs, or present obligations where payment is not probable or the amount of the probable payment cannot be measured reliably. They comprise for instance relevant information on government guarantees, non-performing loans, and liabilities stemming from the operation of public corporations, including, where appropriate, the likelihood and potential due date of expenditure of contingent liabilities. Market sensitivities should be duly taken into account.
(27)
The Commission should regularly monitor the implementation of this Directive. Best practices concerning the provisions of this Directive dealing with the different aspects of national budgetary frameworks should be identified and shared.
(28)
Since the objective of this Directive, namely uniform compliance with budgetary discipline as required by the TFEU, cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore be better achieved at the level of the Union, the Union may adopt measures, in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the TEU. In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve that objective.
(29)
In accordance with point 34 of the Interinstitutional Agreement on better law-making (8), Member States are encouraged to draw up, for themselves and in the interests of the Union, their own tables illustrating, as far as possible, the correlation between this Directive and the transposition measures, and to make them public,
HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE:
CHAPTER I
SUBJECT MATTER AND DEFINITIONS
Article 1
This Directive lays down detailed rules concerning the characteristics of the budgetary frameworks of the Member States. Those rules are necessary to ensure Member States’ compliance with obligations under the TFEU with regard to avoiding excessive government deficits.
Article 2
For the purposes of this Directive, the definitions of ‘government’, ‘deficit’ and ‘investment’ set out in Article 2 of the Protocol (No 12) on the excessive deficit procedure annexed to the TEU and to the TFEU shall apply. The definition of sub-sectors of general government set out in point 2.70 of Annex A to Regulation (EC) No 2223/96 shall also apply.
In addition, the following definition shall apply:
‘budgetary framework’ means the set of arrangements, procedures, rules and institutions that underlie the conduct of budgetary policies of general government, in particular:
(a)
systems of budgetary accounting and statistical reporting;
(b)
rules and procedures governing the preparation of forecasts for budgetary planning;
(c)
country-specific numerical fiscal rules, which contribute to the consistency of Member States’ conduct of fiscal policy with their respective obligations under the TFEU, expressed in terms of a summary indicator of budgetary performance, such as the government budget deficit, borrowing, debt, or a major component thereof;
(d)
budgetary procedures comprising procedural rules to underpin the budget process at all stages;
(e)
medium-term budgetary frameworks as a specific set of national budgetary procedures that extend the horizon for fiscal policy-making beyond the annual budgetary calendar, including the setting of policy priorities and of medium-term budgetary objectives;
(f)
arrangements for independent monitoring and analysis, to enhance the transparency of elements of the budget process;
(g)
mechanisms and rules that regulate fiscal relationships between public authorities across sub-sectors of general government.
CHAPTER II
ACCOUNTING AND STATISTICS
Article 3
1. As concerns national systems of public accounting, Member States shall have in place public accounting systems comprehensively and consistently covering all sub-sectors of general government and containing the information needed to generate accrual data with a view to preparing data based on the ESA 95 standard. Those public accounting systems shall be subject to internal control and independent audits.
2. Member States shall ensure timely and regular public availability of fiscal data for all sub-sectors of general government as defined by Regulation (EC) No 2223/96. In particular Member States shall publish:
(a)
cash-based fiscal data (or the equivalent figure from public accounting if cash-based data are not available) at the following frequencies:
-
monthly for central government, state government and social security sub-sectors, before the end of the following month, and
-
quarterly, for the local government sub-sector, before the end of the following quarter;
(b)
a detailed reconciliation table showing the methodology of transition between cash-based data (or the equivalent figures from public accounting if cash-based data are not available) and data based on the ESA 95 standard.
CHAPTER III
FORECASTS
Article 4
1. Member States shall ensure that fiscal planning is based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts using the most up-to-date information. Budgetary planning shall be based on the most likely macrofiscal scenario or on a more prudent scenario. The macroeconomic and budgetary forecasts shall be compared with the most updated forecasts of the Commission and, if appropriate, those of other independent bodies. Significant differences between the chosen macrofiscal scenario and the Commission’s forecast shall be described with reasoning, in particular if the level or growth of variables in external assumptions departs significantly from the values contained in the Commission’s forecasts.
2. The Commission shall make public the methodologies, assumptions and relevant parameters that underpin its macroeconomic and budgetary forecasts.
3. In order to support Member States in preparing their budgetary forecasts, the Commission shall provide forecasts for the expenditure of the Union based on the level of expenditure programmed within the multiannual financial framework.
4. Within the framework of a sensitivity analysis, the macroeconomic and budgetary forecasts shall examine paths of main fiscal variables under different assumptions as to growth and interest rates. The range of alternative assumptions used in macroeconomic and budgetary forecasts shall be guided by the performance of past forecasts and shall endeavour to take into account relevant risk scenarios.
5. Member States shall specify which institution is responsible for producing macroeconomic and budgetary forecasts and shall make public the official macroeconomic and budgetary forecasts prepared for fiscal planning, including the methodologies, assumptions and relevant parameters underpinning those forecasts. At least annually, the Member States and the Commission shall engage in a technical dialogue concerning the assumptions underpinning the preparation of macroeconomic and budgetary forecasts.
6. The macroeconomic and budgetary forecasts for fiscal planning shall be subject to regular, unbiased and comprehensive evaluation based on objective criteria, including ex post evaluation. The result of that evaluation shall be made public and taken into account appropriately in future macroeconomic and budgetary forecasts. If the evaluation detects a significant bias affecting macroeconomic forecasts over a period of at least 4 consecutive years, the Member State concerned shall take the necessary action and make it public.
7. Member States’ quarterly debt and deficit levels shall be published by the Commission (Eurostat) every 3 months.
CHAPTER IV
NUMERICAL FISCAL RULES
Article 5
Each Member State shall have in place numerical fiscal rules which are specific to it and which effectively promote compliance with its obligations deriving from the TFEU in the area of budgetary policy over a multiannual horizon for the general government as a whole. Such rules shall promote in particular:
(a)
compliance with the reference values on deficit and debt set in accordance with the TFEU;
(b)
the adoption of a multiannual fiscal planning horizon, including adherence to the Member State’s medium-term budgetary objective.
Article 6
1. Without prejudice to the provisions of the TFEU concerning the budgetary surveillance framework of the Union, country-specific numerical fiscal rules shall contain specifications as to the following elements:
(a)
the target definition and scope of the rules;
(b)
the effective and timely monitoring of compliance with the rules, based on reliable and independent analysis carried out by independent bodies or bodies endowed with functional autonomy vis-à-vis the fiscal authorities of the Member States;
(c)
the consequences in the event of non-compliance.
2. If numerical fiscal rules contain escape clauses, such clauses shall set out a limited number of specific circumstances consistent with the Member States’ obligations deriving from the TFEU in the area of budgetary policy, and stringent procedures in which temporary non-compliance with the rule is permitted.
Article 7
The annual budget legislation of the Member States shall reflect their country-specific numerical fiscal rules in force.
Article 8
Articles 5 to 7 shall not apply to the United Kingdom.
CHAPTER V
MEDIUM-TERM BUDGETARY FRAMEWORKS
Article 9
1. Member States shall establish a credible, effective medium-term budgetary framework providing for the adoption of a fiscal planning horizon of at least 3 years, to ensure that national fiscal planning follows a multiannual fiscal planning perspective.
2. Medium-term budgetary frameworks shall include procedures for establishing the following items:
(a)
comprehensive and transparent multiannual budgetary objectives in terms of the general government deficit, debt and any other summary fiscal indicator such as expenditure, ensuring that these are consistent with any numerical fiscal rules as provided for in Chapter IV in force;
(b)
projections of each major expenditure and revenue item of the general government with more specifications on the central government and social security level, for the budget year and beyond, based on unchanged policies;
(c)
a description of medium-term policies envisaged with an impact on general government finances, broken down by major revenue and expenditure item, showing how the adjustment towards the medium-term budgetary objectives is achieved compared to projections under unchanged policies;
(d)
an assessment as to how in the light of their direct long-term impact on general government finances, the policies envisaged are likely to affect the long-term sustainability of the public finances.
3. Projections adopted within medium-term budgetary frameworks shall be based on realistic macroeconomic and budgetary forecasts in accordance with Chapter III.
Article 10
Annual budget legislation shall be consistent with the provisions of the medium-term budgetary framework. Specifically, revenue and expenditure projections and priorities resulting from the medium-term budgetary framework as set out in Article 9(2) shall constitute the basis for the preparation of the annual budget. Any departure from those provisions shall be duly explained.
Article 11
No provision of this Directive shall prevent a Member State’s new government from updating its medium-term budgetary framework to reflect its new policy priorities. In this case, the new government shall indicate the differences from the previous medium-term budgetary framework.
CHAPTER VI
TRANSPARENCY OF GENERAL GOVERNMENT FINANCES AND COMPREHENSIVE SCOPE OF BUDGETARY FRAMEWORKS
Article 12
Member States shall ensure that any measures taken to comply with Chapters II, III and IV are consistent across, and comprehensive in coverage of, all sub-sectors of general government. This shall, in particular, require the consistency of accounting rules and procedures, and the integrity of their underlying data collection and processing systems.
Article 13
1. Member States shall establish appropriate mechanisms of coordination across sub-sectors of general government to provide for comprehensive and consistent coverage of all sub-sectors of general government in fiscal planning, country-specific numerical fiscal rules, and in the preparation of budgetary forecasts and setting-up of multiannual planning as laid down, in particular, in the multiannual budgetary framework.
2. In order to promote fiscal accountability, the budgetary responsibilities of public authorities in the various sub-sectors of general government shall be clearly laid down.
Article 14
1. Within the framework of the annual budgetary processes, Member States shall identify and present all general government bodies and funds which do not form part of the regular budgets at sub-sector level, together with other relevant information. The combined impact on general government balances and debts of those general government bodies and funds shall be presented in the framework of the annual budgetary processes and the medium-term budgetary plans.
2. Member States shall publish detailed information on the impact of tax expenditures on revenues.
3. For all sub-sectors of general government, Member States shall publish relevant information on contingent liabilities with potentially large impacts on public budgets, including government guarantees, non-performing loans, and liabilities stemming from the operation of public corporations, including the extent thereof. Member States shall also publish information on the participation of general government in the capital of private and public corporations in respect of economically significant amounts.
CHAPTER VII
FINAL PROVISIONS
Article 15
1. Member States shall bring into force the provisions necessary to comply with this Directive by 31 December 2013. They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions. The Council encourages the Member States to draw up, for themselves and in the interests of the Union, their own correlation tables which will, as far as possible, illustrate the correlation between this Directive and the transposition measures, and to make them public.
2. When Member States adopt those provisions, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication. Member States shall determine how such reference is to be made.
3. The Commission shall prepare an interim progress report on the implementation of the main provisions of this Directive on the basis of relevant information from Member States, which shall be submitted to the European Parliament and to the Council by 14 December 2012.
4. Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions which they adopt in the field covered by this Directive.
Article 16
1. By 14 December 2018 the Commission shall publish a review of the suitability of this Directive.
2. The review shall assess, inter alia, the suitability of:
(a)
the statistical requirements for all sub-sectors of government;
(b)
the design and effectiveness of numerical fiscal rules in the Member States;
(c)
the general level of transparency of public finances in the Member States.
3. By 31 December 2012, the Commission shall assess the suitability of the International Public Sector Accounting Standards for the Member States.
Article 17
This Directive shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Union.
Article 18
This Directive is addressed to the Member States.
Done at Brussels, 8 November 2011.