ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
COMMISSION DECISION
of 7 December 2011
concerning compensation payments made by the Greek Agricultural Insurance Organisation (ELGA) in 2008 and 2009
(notified under document C(2011) 7260)
(Only the Greek text is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2012/157/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having invited interested parties to submit their comments, in accordance with the first subparagraph of Article 108(2) of the Treaty (1),
Whereas:
I. PROCEDURE
(1)
Following press reports which came to the Commission’s attention that the Greek Agricultural Insurance Organisation (‘ELGA’) intended to make compensation payments of EUR 425 million after protests by a large number of Greek farmers in January 2009 about their revenue losses in 2008 due to damage caused by adverse weather conditions, a bilateral meeting with the Greek authorities was held on 4 February 2009. Subsequently, the Permanent Representation of Greece to the European Union, by letter of 9 February 2009, supplied information regarding this measure.
(2)
The Commission asked for additional information by letter of 23 February 2009. By letter of 20 March 2009, the Greek authorities replied to the Commission that ELGA had taken out a loan for the compensation payments of EUR 425 million in question, as well as another loan of EUR 444 million, mainly to make payments to compensate producers for damage, in 2008, to crop and animal production due to causes covered by ELGA.
(3)
The Commission asked for additional information by letter of 4 May 2009. The Greek authorities replied by letter of 16 June 2009. By letter of 13 July 2009, the Commission informed the Greek authorities that the compensation of EUR 425 million for 2009 had been registered as an alleged case under CP 196/2009 and that the compensation of EUR 444 million paid in 2008 had, for the part concerning compensation for damage due to causes covered by ELGA, been considered to be unlawful aid within the meaning of Article 1(f) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 (2) of the EC Treaty (3) and had been registered under NN 39/09.
(4)
Following the reply by the Greek authorities, dated 18 August 2009, the Commission asked for further information by letter of 14 September 2009. In that letter the Commission also informed the Greek authorities that as a result of the information they had supplied, i.e. that the compensation of EUR 425 million for 2009 had been paid to the farmers concerned, those payments had also been registered as unlawful aid within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999, also under NN 39/09.
(5)
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 20 March 2010 (4). The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures concerned. The Commission received comments from third parties which were forwarded to the Greek authorities on 6 May 2010. The Greek authorities sent their observations on the comments of the interested third parties on 21 July 2010.
(6)
The Greek authorities provided additional information on the aid concerned by letters of 4 June 2010, 10 September 2010 and 14 September 2010. The Commission requested further information in a letter dated 17 November 2010. The Greek authorities replied by letter of 9 March 2011.
(7)
At the request of the Greek authorities, a bilateral meeting with the Commission took place on 31 March 2011. Subsequently, the Greek authorities sent additional information on 11 May 2011 and 12 July 2011. At the request of the Greek authorities, a second bilateral meeting with the Commission took place on 11 November 2011.
II. DESCRIPTION
(8)
Greek Law No 1790/1988 on the organisation and operation of the Greek Agricultural Insurance Organisation (5) (‘Law No 1790/1988’) created a public service body known as the Greek Agricultural Insurance Organisation (ELGA), a private legal person wholly owned by the State. According to Article 12 of the above Law, ELGA is subject to supervision by the Minister of Agriculture. ELGA administers its budget items in line with the decisions of its Administrative Board, the members of which are appointed by decision of the Minister of Agriculture. ELGA’s main task is that of insuring crop and animal production and assets of agricultural holdings against damage due to natural risks.
(9)
Pursuant to Article 3(a) (6) of Law No 1790/1988, insurance with ELGA is compulsory and covers natural risks, in particular floods, storms, ice and excessive frost, snow, hail, high temperatures and sunlight, excessive or unseasonal rainfall, drought, plant entomological and phytopathological diseases, epizootic diseases, fire caused by lightning, earthquakes, risks caused by the sea, damage to crops by wild animals and a series of cattle, sheep and goat diseases.
(10)
According to Article 5(a) (7) of Law No 1790/1988, farmers who are members of the insurance scheme described in recital 9 must pay a special insurance contribution to ELGA. This contribution is in essence a charge levied by the legislator on the buying and selling of Greek agricultural products, the revenue from which goes to fund ELGA, a body tasked with preventing damage and providing compensation for damage to farms caused by natural risks.
(11)
Under Article 5(a) of Law No 1790/1988, the special insurance contribution is set at 3 % for products of plant origin and at 0.5 % for animal products (8). These contribution rates are set by the competent ministers on the basis of a proposal by ELGA to the Minister of Agriculture. ELGA’s income from the special insurance contribution, collected by the tax authorities, is included in the State budget as State revenue and is entered under a special heading. This revenue is paid to ELGA from the budget of the Ministry of Agriculture, now renamed the Ministry of Rural Development and Food, by a transfer of funds in the same amount each year, following a proposal to that Ministry by ELGA. ELGA has no other influence on the level of either the contribution or the compensation.
(12)
Natural and legal persons who own or operate agricultural, stock-breeding, poultry, fishing, aquaculture or other related undertakings are subject to insurance by ELGA. ELGA’s income mainly comes from the special insurance contribution. In addition, ELGA is, according to Law No 3147/2003, able to make aid payments as part of planning programmes in case of extreme need to compensate for damage to crop and fixed assets due to natural disasters, extraordinary events or adverse climatic conditions. This aid is financed by the State budget or by loans. These programmes concern State aid approved by Commission decisions.
(13)
Decree No 262037 issued by the Minister of Economic Affairs and the Minister of Rural Development on 30 January 2009 (‘Common Ministerial Decision’) envisaged emergency compensation totalling EUR 425 million for damage in 2008. Pursuant to the Common Ministerial Decision, this compensation was to be paid out by ELGA because of the reduction in the production of certain crops during the 2008 growing season due to adverse climatic conditions such as drought, high temperatures and rainfall and to entomological and phytopathological diseases suffered by these crops. This damage concerns almond, cherry, apricot, some peach, plum, pear and apple trees, as well as asparagus, oriental tobacco, potatoes, cotton, olive groves and cereals.
(14)
According to information supplied by the Greek authorities, apart from loss of production, deterioration in the quality of some crops (cereals, cotton) had also been taken into account when determining the level of damage. This loss or deterioration in quality resulted from a combination of meteorological phenomena and crop diseases due to the bad climatic conditions affecting these crops during the year in question.
(15)
To pay the compensation in question, ELGA took out a bank loan of EUR 425 million to be paid back over 10 years (2010-2019). For the first 3 years (2010-2012) this loan is subject to annual interest and a Greek State levy of EUR 28 513 250, and for the following 7 years (2013-2019) the interest, depreciation and levy will amount to EUR 89 227 536 in 2013, EUR 85 087 786 in 2014, EUR 81 025 536 in 2015, EUR 76 963 286 in 2016, EUR 72 901 036 in 2017, EUR 68 838 786 in 2018 and EUR 64 776 536 in 2019. The loan is guaranteed to ELGA by the Greek State.
(16)
According to the information provided by the Greek authorities, the payments made by ELGA in 2008 for damage covered by its insurance amounted to EUR 386 986 648. This amount came partly from insurance contributions of EUR 88 353 000 and partly from revenue obtained on the basis of a loan of EUR 444 million.
(17)
ELGA took out a bank loan of EUR 444 million on the basis of Article 13 of Law No 3074/2002 and Article 28(17) of Law No 3147/2003. The loan is to be paid back over 10 years (2009-2018). For the first 3 years (2009-2011) this loan is subject to annual interest and a Greek State levy of EUR 23 709 600, and for the following 7 years (2012-2018) the interest, depreciation and levy will amount to EUR 87 138 171 in 2012, EUR 83 789 143 in 2013, EUR 80 395 714 in 2014, EUR 77 002 286 in 2015, EUR 73 608 857 in 2016, EUR 70 215 429 in 2017 and EUR 66 822 000 in 2018. The loan is guaranteed to ELGA by the Greek State.
(18)
The other part of the loan, EUR 145 366 352, was for State aid approved by Commission decisions regarding emergency planning programmes for the 2006 and 2007 fires. This part of ELGA’s income is not affected by this Decision.
III. DOUBTS RAISED BY THE COMMISSION IN INITIATING THE INVESTIGATION PROCEDURE
1. The existence of aid within the meaning of Article 107(1) TFEU
(19)
Measures granted through State resources: The Commission took the view that this condition was met in this case, given that the relevant national legislation (see recital 11) clearly states that the services provided by ELGA are financed by State resources and that the former are attributable to the State.
(20)
In the information provided prior to the initiation of the procedure the Greek authorities had indicated that they intended to raise the percentage of the special insurance contribution in order to increase ELGA’s income. However, the information provided on the increase in ELGA’s income did not contain precise figures at this stage of the procedure to allow the conclusion that this increase would be sufficient to repay the loans in question and the granting of compensation to producers during the relevant years. Therefore it was not possible to rule out that these measures would also be financed through other State resources available to ELGA.
(21)
Measures which affect trade and distort or threaten to distort competition: The payments made by ELGA in 2008 as part of the compulsory insurance scheme concerned numerous Greek animal products and products of plant origin, while those made in 2009 concerned several crops (see recital 13). At the beginning of the procedure, therefore, the Commission noted that the payments in question gave local farmers an advantage over those elsewhere in the Union who did not receive similar support. The agricultural sector is open to competition at Union level and is consequently sensitive to any measure favouring production in a particular Member State. The payments in question therefore threaten to distort competition in the internal market and to affect trade between Member States.
(22)
Measures which favour certain undertakings or the production of certain goods: Regarding the issue of whether the payments made by ELGA in the context of the compulsory insurance scheme against natural risks provided selective advantage, the Commission considered that, a priori, the selective nature of the measure results from the fact that the payments by ELGA were limited to certain agricultural production.
The Commission took the view that it was arguable that the special characteristics of the agricultural sector and its particular dependence on certain climatic conditions, as well as its vulnerability to natural risks in Greece, makes it necessary to set up a State scheme which assures a minimum level of compensation based on the principle of solidarity. In so far as the payments by ELGA as part of the compulsory insurance scheme are financed from the income from the special insurance contribution, the Commission took the view that these could be considered as not giving those benefiting from them an undue advantage.
Nonetheless, this justification based on logic and the nature of the scheme could not cover additional financial interventions by the Greek State for the scheme in question (beyond financing through compulsory contributions). However, the Commission did not have sufficient evidence that this was the case when it initiated the investigation procedure. In particular, the Commission doubted whether the measures in question had been financed without additional State intervention.
(23)
For these reasons the Commission concluded, when it opened the procedure, that it could not rule out that the payments by ELGA in 2008 and 2009 as part of the compulsory insurance scheme fall under Article 107(1) of the Treaty and constitute State aid.
2. Qualification of the measures as illegal aid
(24)
The Commission considered that, since the aid was granted and paid without prior notification to the Commission, it is illegal aid within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999.
3. Preliminary assessment of the compatibility of the aid
(25)
As the Greek authorities had maintained that the measures in question are not State aid, the Commission did not, at the time the procedure was initiated, have the necessary information to determine whether the aid was compatible with the legal texts applicable when it was granted, i.e. in 2008 and 2009. These are the Community Guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007-2013 (9) (‘guidelines’), and in particular Chapter V.B, on aid to compensate for damage to agricultural production or the means of agricultural production.
(26)
On the basis of the information provided, the compensation for most of the crops concerned appeared to involve damage of a minimum threshold of 30 %, taking into consideration loss of production or deterioration in quality for certain products suffered during the year concerned due to a combination of more than one negative meteorological phenomenon and, for some crops, also due to plant diseases. The information transmitted by the Greek authorities did not supply any details about the method used to calculate this compensation.
(27)
Therefore the Commission has doubts whether the aid could be said to be compatible with Chapter V.B of the guidelines.
IV. COMMENTS BY THIRD PARTIES
(28)
The interested parties which made comments are the European Liaison Committee for the Agricultural and Agri-Food Trade (CELCAA), the European Association of Cereals, Rice, Feedstuffs, Oilseeds, Olive Oil, Oils and Fats and Agrosupply Trade (COCERAL), and a third interested party which asked for its identity to be treated confidentially.
(29)
The interested parties, being independent traders (the third interested party) and, in the case of CELCAA and COCERAL, being charged with protecting the interests of independent traders, feel that this aid, while initially granted to farmers, in reality went to agricultural cooperatives and their associations which, because only they handle agricultural products, compete with the independent traders.
(30)
According to the interested parties, Greece failed to provide evidence to show that the payments in question were granted to compensate for losses caused by adverse climatic conditions. The Greek authorities failed to submit an analytic description of the climatic conditions concerned based on appropriate meteorological information, as called for by the guidelines.
(31)
In the opinion of the interested parties the Greek authorities had specified neither the method of calculating the payments in question nor the minimum threshold of losses. In addition, these payments were limited to certain agricultural products, while other producers who were excluded from these payments had also suffered production losses.
(32)
The interested parties also thought that the granting of these payments has had an impact on the price of the final products since the price of the products fell as result of these payments. This aid therefore gave the producers concerned an economic advantage by allowing them to market those products not affected by adverse weather under conditions which distorted competition. Moreover, the private marketers (such as traders, flour and feedstuff millers, poultry and pig farmers) were forced to pursue a price policy imposed by the agricultural cooperatives and their associations, thus putting these cooperatives into a monopoly position.
(33)
Also, the coverage offered by ELGA regarding the risks to which the agricultural sector is exposed had to respect the principles of proportionality and equality. According to the interested parties, it is not acceptable that the payments made by ELGA in 2008 and 2009 were three and four times, respectively, the total insurance contributions for the same years.
(34)
According to the interested parties, by taking out the new loan for 2009 ELGA excessively ‘mortgaged’ its income for the next 10 years, given that it was already obliged to pay back the loan it had taken out for 2008, for which it had ‘mortgaged’ its insurance contributions in advance for the following years. The interested parties also pointed to the two additional loans ELGA took out in 2009, i.e. a loan of EUR 350 million with the Bank of Piraeus and a loan of EUR 112 million with the Agricultural Bank of Greece and the National Bank of Greece.
(35)
The interested parties also thought that the loans of EUR 444 million and EUR 415 million represent income additional to that from the insurance contributions and paid under Greek law in the form of loans guaranteed by the Greek State. Those loans should therefore be considered as State resources.
V. OBSERVATIONS BY GREECE
1. Specific observations concerning compensation aid granted in 2008 and 2009
(36)
According to the Greek authorities the compensation aid paid out by ELGA in 2008 and 2009 does not constitute State aid.
The insurance scheme in question is financed from compulsory special contributions paid by the farmers. Since this insurance scheme is governed by the principle of social solidarity, the compulsory special contributions need not be strictly proportionate to the insured risk and the benefits paid need not necessarily be proportionate to the income of the insured person (10). Therefore, according to the Greek authorities, these payments are genuine compensation given in order to make good damage to agricultural production due to adverse climatic conditions, in line with Greek law regarding agricultural insurance paid by ELGA.
Moreover, according to the Greek authorities, ELGA is capable of paying its financial obligations at maturity using the system of compulsory insurance. This capability is reinforced by the adoption of the new Law No 3877/2010 concerning the protection and insurance system for agricultural activities, which envisages additional sources of finance for ELGA. This Law therefore, in most cases, increases the special insurance contribution (from 3 % to 4 % for damage to crops and from 0,5 % to 0,75 % for damage to animal production). In addition, it establishes a voluntary insurance for losses not covered by the compulsory insurance, as well as a general insurance to be paid to ELGA by natural persons not practising farming as their main occupation and by legal persons the majority of whose shares do not belong to full-time farmers.
(37)
However, even if the compensation aid were to be regarded as State aid, the Greek authorities consider that it is compatible with Article 107(3)(c) of the Treaty and with the guidelines. The Greek authorities have provided the Commission with detailed data concerning all aid granted by ELGA in 2008 and 2009, indicating the name and tax number of each farmer concerned, the department in which the parcel is situated, the type of crop, the unit of measurement of the crop and the number of units used, the amount of aid and the date when it was granted, a description of the damage and its level compared to normal production.
(38)
With regard to the compensation aid in 2008 and 2009 for damage which led to the destruction of more than 30 % of normal crop production, the Greek authorities take the view that all conditions laid down in paragraphs 124 to 130 of the guidelines as well as in Article 11 of Commission Regulation (EC) No 1857/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production of agricultural products (11) (‘Exemption Regulation’) are met.
(39)
In the opinion of the Greek authorities the aid in question was paid to the farmers concerned or to the organisations to which they are affiliated, in line with the guidelines and the abovementioned Exemption Regulation. The Greek authorities confirmed in particular that:
(a)
in no case did the aid exceed the real losses suffered by the farmers;
(b)
regarding the intensity of the aid, the Greek authorities have confirmed that the conditions laid down in Article 11 of the Exemption Regulation were respected, since the compensation paid by ELGA did not exceed 74,8 % of the reduction in revenue from the sale of the product due to adverse climatic conditions;
(c)
the maximum amount of loss eligible for aid was reduced by all amounts paid out by an insurance scheme and costs not incurred because of the adverse climatic event;
(d)
the calculation of loss was made at the level of the individual holding;
(e)
the decision to grant the aid in question and the payment of that aid took place within the deadlines laid down in Article 11(10) of the Exemption Regulation, i.e. three and 4 years after the loss, respectively; and
(f)
the aid in question was not combined with other State aid or with the financial contributions allocated by the Member States or the Union for the same eligible costs. The producers concerned did not receive aid to compensate for the same loss based on more than one legal text; therefore this aid was granted either pursuant to the guidelines or to the Exemption Regulation, or to Commission Regulation (EC) No 1535/2007 of 20 December 2007 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid in the sector of agricultural production (12) (‘de minimis Regulation’), or to the Communication of 22 January 2009 for State aid measures to support access to finance in the current financial and economic crisis (‘Temporary Community Framework Communication’) (13).
(40)
With regard to the method of calculating normal production, the Greek authorities presented information on the method used and confirmed that the conditions laid down in paragraph 128 of the guidelines, which state that in case an alternative method is used, it should be representative and not based on abnormally high yields, have been met. In particular, the losses resulting from adverse climatic conditions have been evaluated at the level of the individual holding by agronomists, based on estimates made on site, as provided for in the ELGA insurance regulation. During the on-site inspection the evaluating agronomist measures the area of the parcel using all appropriate means (tape measure, parcel identification map, GPS) and, in the case of crop sites with trees, counts the number of trees. The agronomist then estimates the expected production of the parcel, taking account of the growing techniques used (in particular the density of planting, the pruning system for tree crops, early crops using plastic sheeting, irrigation system), the varieties of crops grown, the previous crop in the case of annual crops, crop control (particularly fertilisers, pest control), solar productivity and any special features of the production year (such as drought, setting problems). Lastly, the agronomist evaluates the expected damage to production in the parcel. To do this samples are taken from different parts of the parcel, taking into consideration the expected quantitative loss of production, the deterioration of quality due to the damage, crop control following the damage (such as additional crop protection, weeding or removal of damaged fruit).
2. Specific observations concerning compensation aid granted in 2008
(41)
Of the aid granted by ELGA in 2008, i.e. EUR 386 986 648, compensation of EUR 373 257 465,71 was paid to producers for loss of crop production due to adverse climatic conditions. Regarding this aid, ELGA applied Article 6 of the Regulation on insurance for crop production concerning compensation to producers of agricultural products for losses due to adverse climatic conditions, as provided for in Greek Law No 1790/1988 establishing the ELGA insurance system.
(42)
For the aid in question, Greece has provided meteorological information about the adverse weather conditions in the 2007/2008 marketing year. These adverse climatic events were formally acknowledged by the public authorities. They include, in particular, the heatwave which affected the entire country in late June and late July 2007, heavy rainfall in several areas of the country in October 2007, hot, dry katabatic winds in Crete in October 2007, storms and hail in a number of prefectures in the north-west and centre of mainland Greece in early August 2008, and storms in late August 2008 in the regions of Magnesia, Viotia, and East Attica, and on the islands of Evia and Crete.
In particular, the compensation in question was granted in respect of damage which exceeded the following percentages of normal production (14):
Minimum amount of damage as a percentage of normal production
Total amount of compensation
(EUR)
Number of agricultural parcels which suffered losses
Percentage of total amount of compensation granted
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Total
373 257 465,71
666 406
100
ELGA also made additional compensation payments totalling EUR 2 472 785,97 to farmers who had suffered further losses of the same crops due to adverse weather conditions. 6,98 % of the total amount of compensation paid was also for damage equivalent to 20-30 % of normal production; 93,02 % of the total amount was for damage which had destroyed more than 30 % of normal production.
(43)
Furthermore, aid granted by ELGA to farmers in 2008 included the following:
(a)
aid totalling EUR 7 338 119,74 for livestock asset losses. Among these losses, the amount of EUR 1 860 279,67 was paid for livestock asset losses resulting from adverse weather conditions, EUR 3 188 825,78 concerned losses caused by animal illness and disease, and EUR 2 289 014,29 related to other types of damage (such as attacks by wild animals, bears, wolves or stray dogs). The Greek authorities take the view that this aid is genuine compensation in the context of the compulsory insurance scheme and does not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty;
(b)
aid totalling EUR 114 374,86 for crop losses caused by bears. That aid was granted under the Community ‘LIFE’ project for the conservation of the brown bear in Greece. The aid intensity was 100 %; and
(c)
aid totalling EUR 3 803 901,72 for corrective measures following inadvertent errors made in the evaluation reports in respect of crop and livestock asset losses. These errors, which were not detected until the aid had been paid to farmers, related to ELGA debts vis-à-vis the beneficiaries concerned.
3. Specific observations regarding compensation aid granted in 2009
(44)
With regard to the compensation paid in 2009 on the basis of the Common Ministerial Decision of 30 January 2009, i.e. EUR 415 019 452, the table below provides details of the products concerned, the weather conditions which caused the damage and a description of the damage caused.
Agricultural product
Total amount of compensation
(EUR)
Adverse weather conditions
Description of the damage
1.
Almonds
Cherries
Apricots (bebekou variety)
Apples
Plums
Pears
56 580 555
(for all products)
High temperatures and heatwave;
warm, dry winter;
prolonged drought;
sudden variations in temperature.
The high temperatures and the heatwave in the summer of 2007 had a negative impact on the production of these crops and, in particular, on fruit bud formation. Prolonged drought in 2007 and sudden changes in temperature led to a fall in production. In addition, tree crops did not have sufficient chill time as a result of the warm, dry winter.
2.
Peaches
10 970 348
Same weather conditions as in 1.
Same damage as in 1.
3.
Asparagus
6 751 747
Warm, dry winter;
low temperatures.
The warm, dry winter of 2007-08 increased the level of catabolic (acid-forming) activity in the asparagus, depleting the nutrient content. These conditions led to a sudden drop in the next asparagus yield. Production, which was already reduced, was also affected by the low temperatures in February 2008 which retarded growth. This caused a further fall in the asparagus yield in Greece in 2008.
4.
Oriental tobacco
13 817 834
High temperatures and heatwave;
drought.
The high temperatures and heatwave in the summer of 2007 combined with the drought made it difficult to treat insect and thrips virus infestations and caused tobacco production to fall throughout Greece.
5.
Potatoes
7 220 996
High temperatures.
High temperatures in the summers of 2006 and 2008 made it difficult to treat insect infestations and plant diseases which affected summer potato crops in several Greek prefectures.
6.
Cotton
109 564 462
Prolonged drought;
hot summer;
cold autumn;
rain.
The prolonged drought reduced water stores. In 2008, a hot summer followed by a cold autumn combined with excessive rainfall towards the end of September led to a reduction in production and a decline in the quality of the cotton crop throughout Greece.
7.
Olives
72 026 112
Drought;
frost;
rain.
Prolonged drought, the icy weather of February 2008, which followed a mild winter, and the high temperatures and excessive rainfall during the olive flowering period led to a significant reduction in the olive yield throughout Greece.
8.
Cereals (maize, common wheat, barley, oats, rye, rice)
138 087 394
Rain;
variations in temperature.
The rain and variations in temperature in the spring and autumn of 2008 led to a decline in the production of cereals and left the crops more vulnerable to disease. The decline in quality was also due to the absence of essential nutrients (protein, gluten) caused by the adverse weather conditions.
Total
415 019 448
(45)
According to the Greek authorities, out of the compensation of EUR 415 019 452, aid totalling EUR 27 614 905 paid to 871 farmers is considered to be State aid compatible with the internal market within the meaning of Article 107(3)(c) of the Treaty and the guidelines.
(46)
The remaining aid, EUR 387 404 547, was paid to 784 408 farmers. According to the Greek authorities, the aid in question is compatible with the internal market under Article 107(3)(c) of the Treaty and the Exemption Regulation.
The Greek authorities take the view that the aid in question satisfied all the conditions laid down in Article 11 of the Exemption Regulation. In particular:
(a)
the gross aid intensity did not exceed 80 % of the reduction in income from the sale of the product resulting from the adverse weather conditions;
(b)
the losses were calculated at the level of the individual holding;
(c)
the amount of the loss did not include expenditure which did not result from the adverse weather conditions and the farmers did not receive compensation from any other insurance institution;
(d)
the compensation in question was paid directly to the farmers;
(e)
the decision to grant the aid in question and the actual payment of the aid took place within three and 4 years of the losses, respectively;
(f)
the standard calculation method used is the same as that described in recital 42 for the aid granted in 2008.
(47)
Moreover, the Greek authorities consider that, even if the aid in question cannot be considered to be genuine compensation (see recital 36) or deemed compatible with the Exemption Regulation (see recital 46), it should still be deemed compatible with Article 107(3)(b) of the Treaty and the Communication on the Temporary Framework.
The grant of the aid in question improved access to finance for the farmers concerned. Thus, the abovementioned compensation ensured financial liquidity for the primary production sector in Greece, the only sector on which the Greek State was able to depend during the first few months of the economic crisis in order to avert risks to other sectors of the Greek economy. However, the aid in question was granted according to strict criteria. Indeed, it was only granted where there were genuine economic problems linked exclusively to agricultural production and, more specifically, where this was affected by adverse weather conditions (see recital 44). For the majority of this aid, thresholds had not been set for the intensity or the extent of the problems faced by each farmer, as the aim was to support the Greek agricultural sector in general.
(48)
Furthermore, in accordance with point 7(a) of the Communication, in the case of non-notified aid (15) the Commission applies the Communication if the aid was granted after 17 December 2008. The Greek authorities therefore take the view that point 7(a) of the Communication applies in respect of the non-notified aid in question, since it was granted to farmers after 17 December 2008.
(49)
The Greek authorities consider that the aid in question, which is provided for in exceptional cases by the Common Ministerial Decision of 30 January 2009, fulfils all the conditions set out in point 4.2.2 of the Temporary Community Framework. More specifically:
(a)
the aid was granted within the context of an aid scheme, since it was based on the abovementioned Common Ministerial Decision;
(b)
it was granted to undertakings which were not in difficulty on 1 July 2008 in accordance with the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty. The Greek authorities have confirmed that the aid was granted exclusively to natural persons, the majority of whom were exempt under Greek legislation from filing a tax return since their annual income did not exceed EUR 12 000. All the farmers who were beneficiaries of the compensation in question had bank accounts which they were using and the aid was paid into their bank accounts. The Greek authorities confirm that the farmers in question were solvent and had access to adequate bank finance. Therefore, these farmers were not in difficulty when the aid in question was paid;
(c)
the aid scheme was not applied to undertakings active in the fisheries sector;
(d)
the aid in question was not export aid or aid favouring domestic over imported products;
(e)
it was granted in 2009, thus prior to 31 December 2010 as stipulated in point 4.2.2(f) of the Communication on the Temporary Community Framework; and
(f)
the amount of aid per farmer ranged from EUR 7 501 to EUR 15 000.
(50)
In accordance with point 4.2.2(g) of the Communication on the Temporary Community Framework, as amended in October 2009, the aid in question received by each farmer concerned should not raise the total amount of aid received by the farmer concerned during the period from 1 January 2008 to 31 December 2010 to above the ceiling of EUR 15 000. The Greek authorities consider that the fact that ELGA did not obtain a declaration from the farmers concerned, in written or electronic form, about any other de minimis aid, or aid received pursuant to the Temporary Community Framework during the current fiscal year, should be regarded as a mere formality. Thus, the failure to observe that formality should not lead to the conclusion that the condition laid down in point 4.2.2(g) of the Communication on the Temporary Community Framework, as amended in 2009, was not satisfied, particularly since, as shown by ELGA’s computer records, Greece did not grant de minimis aid to farmers in the primary agricultural products sector or aid based on the Communication on the Temporary Community Framework during the period from 1 January 2008 to 31 December 2010.
(51)
Nevertheless, in the opinion of the Greek authorities, of the sum of EUR 387 404 547, aid of EUR 75 382 500 falls within the scope of the de minimis Regulation.
(52)
The Greek authorities consider that the abovementioned aid of EUR 75 382 500 meets all the conditions laid down in Regulation (EC) No 1535/2007 on de minimis aid. More specifically:
(a)
in accordance with Article 3(2) of Regulation (EC) No 1535/2007, in respect of the abovementioned aid, the farmers concerned did not receive compensation exceeding the sum of EUR 7 500 per farmer during the fiscal years 2008 to 2010;
(b)
the cumulative amount of de minimis aid granted by Greece to agricultural holdings over a period of three financial years did not exceed EUR 75 382 500, i.e. the maximum cumulative amount of aid laid down for Greece in accordance with Article 3(3) of and the Annex to Regulation (EC) No 1535/2007.
4. Comments on the observations made by third parties
(53)
Greece argues that the interested parties have not provided any evidence to prove that the compensation in question has affected the position of their members on the internal market.
(54)
With regard to the observation that no description of the adverse weather conditions was provided, the Greek authorities emphasise that, under the Common Ministerial Decision on compensation, no such description is required, but that it was necessary to demonstrate the existence of adverse weather conditions and to prove that the damage caused had reached the minimum threshold of 30 % of normal production. Furthermore, Greece did provide, in the context of the observations it submitted to the Commission, analytical data concerning the weather conditions in question, accompanied by the relevant meteorological information.
(55)
With regard to the observation that Greece did not specify either the method used for calculating the compensation in question or the minimum threshold of the loss suffered, the Greek authorities reiterate that, in the context of the observations submitted to the Commission, it provided detailed information in respect of both factors.
(56)
The Greek authorities claim that the granting of the aid in question did not affect the end-consumer because the fall in the price of the agricultural products concerned did not lead to a fall in retail prices. To support this claim, the Greek authorities submitted articles from the Greek press showing that the retail price of several agricultural products, including those involved in this case, remained high despite the fact that the wholesale price of those agricultural products had fallen.
VI. ASSESSMENT OF THE AID
1. Existence of aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty
(57)
Article 107(1) of the Treaty states that any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods is, in so far as it affects trade between Member States, incompatible with the internal market. The Commission considers that, in respect of the measures in question, the abovementioned conditions have been satisfied.
(58)
Measures granted through State resources
In accordance with the Court judgment of 22 March 2003 in Case C-355/00 Freskot AE v Elliniko Dimosio (16) (‘Freskot case’), this condition is satisfied in the present case since the national legislation concerned clearly establishes that the benefits provided by ELGA are granted through State resources and are imputable to the State within the meaning of the Court’s case-law (17).
In the present case, as in the Freskot case, under Article 5(a) of Law No 1790/1988 (see also recital 11) and other provisions of Greek legislation in force, ELGA’s income from the special contribution was collected by the tax authorities, entered in the State budget as State revenue and paid to ELGA from the budget of the Ministry of Agriculture (now the Ministry of Rural Development and Food). Consequently, the fact that the contributions in question are entered into the accounts as State revenue is sufficient to consider that the payments made by ELGA were financed by State resources.
Furthermore, in accordance with Article 2 of Law No 1790/1998 (18), by decision of the Minister for Agriculture ELGA may pay aid or compensation to beneficiaries through a transfer of resources from the State budget or by means of loans taken out by ELGA and guaranteed by the Greek State where the Greek State is obliged to repay the loan.
However, it is clear from the case-law of the Court that benefits granted directly by the State and those granted by a public or private body designated or established by the State constitute State resources within the meaning of Article 107(1) of the Treaty (19). Therefore, in the case in question, the two loans taken out by ELGA for the compensation paid in 2008 and 2009 and guaranteed by the Greek State (see recitals 15 to 17) constitute State resources within the meaning of Article 107(1) of the Treaty since they are part of the resources of ELGA, a private legal person wholly owned by the State and under the supervision of the Minister for Agriculture (see also recital 8).
(59)
Measures which affect trade and distort or threaten to distort competition
The Commission notes that the compensation in question gives national farmers an advantage over those elsewhere in the Union who do not receive the same support. The agricultural sector is open to competition at Union level (20) and is consequently sensitive to any measure favouring production in a particular Member State (21). The compensation in question therefore threatens to distort competition in the internal market and affects trade between Member States.
(60)
Measures which favour certain undertakings or the production of certain goods
Moreover, in accordance with the case-law of the Court (22), measures which, in various forms, mitigate the charges which are normally included in the budget of an undertaking and which, therefore, without being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect are also considered to be aid.
In the Freskot judgment, the Court found that the term ‘undertaking’ within the meaning of Article 102 of the Treaty does not cover a body such as ELGA in respect of its activities under the compulsory insurance scheme against natural risks (see paragraphs 79 and 88 of the judgment).
In fact, the compulsory insurance scheme in question essentially pursues a social policy objective with a view to ensuring adequate coverage for all agricultural holdings, including those which are at greater risk of damage caused by natural risks (see paragraphs 66 and 67 of the judgment). The insurance contribution applies to all agricultural products at uniform rates which are not related to the actual risk to which the farmer is exposed (based on the solidarity principle). ELGA is audited by the State since the amount of the contribution, on the revenue side, as well as the compensation rate is established by the relevant ministry.
As the Court noted in its judgment of 22 January 2002 in Case C-218/00, Cisal v INAIL (23), in the present case the two essential aspects of the ELGA insurance scheme, i.e. the amount of compensation and the level of contributions, are controlled by the State, and the compulsory participation characteristic of the scheme is essential in order to ensure its financial viability and to guarantee that solidarity principle is implemented, which indicates that the compensation paid to the insured party is disproportionate to the contributions made by the latter.
Unlike in the Cisal/INAIL case, however, the recipients of compensation from ELGA are undertakings engaged in economic activity. The fact that ELGA itself is not engaged in any economic activity is therefore not sufficient grounds for establishing that the beneficiaries of compensation paid by this body are not undertakings within the meaning of the Treaty and are not potential beneficiaries of State aid (see the Freskot judgment, paragraph 80).
With regard to the issue of economic advantage, the Court simply states in paragraph 84 of the Freskot judgment: ‘Accordingly, it is necessary to answer the question whether, and if so to what extent, in the absence of compulsory cover, Greek agricultural holdings should have and indeed could have obtained insurance cover from private insurers or taken other steps in order adequately to protect themselves against the consequences of natural risks for their farms and, second, to what extent the contribution corresponds to the actual economic cost of the benefits provided by ELGA under the compulsory insurance scheme, if indeed such a cost can be calculated.’ In the next paragraph, however, the Court finds that ‘the Court is not sufficiently apprised of the relevant points of fact and law needed in order to be able to answer the part of the question concerning the potential classification of the benefits granted by ELGA under the compulsory insurance scheme as State aid.’ However, the Court stated in paragraph 87 of the Freskot case that ‘it was not sufficiently apprised of the relevant points of fact and law needed in order to be able to answer the part of the question concerning the potential classification of the benefits granted by ELGA under the compulsory insurance scheme against natural risks as State aid’.
(61)
According to the case-law of the Court, neither the social character of the aid measure (24), nor the fact that it is fully or partially financed by the contributions imposed by the public authority and charged to the companies concerned (25) is sufficient to prevent the measure being defined as aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, which does not distinguish between types of State aid according to the aims or objectives of the measure but rather defines it in terms of its effects (26).
The payments made by ELGA in 2008 as part of the compulsory insurance scheme concerned certain Greek animal products and products of plant origin, while those made in 2009 concerned certain crops. Accordingly, it follows that the compensation paid by ELGA to local agricultural producers could give a selective financial advantage to those producers as compared with producers elsewhere in the Union not receiving the same aid.
Moreover, where there is a higher risk of damage caused by natural risks, it is unlikely that the agricultural holdings would be able to obtain insurance cover from a private institution under the same terms. The Commission finds, therefore, that in the circumstances the compensation paid by ELGA through the scheme in question represents a selective financial advantage for the recipients.
(62)
The judgment of the Court in the Freskot case (see paragraph 86) raises the question of whether the aid measure in question may be justified in the light of the nature or general scheme of the system of benefits, which is a matter for the Member State concerned to prove (27). It should be determined whether the special characteristics of the agricultural sector and its particular dependence on certain climatic conditions, as well as its vulnerability to natural risks in Greece, could make it necessary to set up a State scheme which assures a minimum level of compensation based on the principle of solidarity. However, a measure introducing an exception to the application of the general parafiscal/tax system may be justified by the general scheme and nature of the tax system if the Member State concerned can prove that this measure results directly from the founding principles or policy of this system. A distinction should be drawn between the objectives assigned to a particular scheme and which are external to it and the mechanisms inherent to the scheme itself which are necessary for the achievement of such objectives (28).
Since it appears that ELGA is not solely financed by parafiscal levies but also by direct State contributions, it cannot be justified on the basis of solidarity between farmers, which means that the whole scheme must be regarded as being selective.
Thus, in the case in question, most of the compensation paid to farmers in 2008, i.e. EUR 386 986 648, was not financed by special compulsory contributions, as these amounted to just EUR 88 353 000. In this case, the payments made to insured farmers could not be regarded as being solely financed through contributions (29).
(63)
With regard to the compensation paid in 2009, i.e. EUR 415 019 452, the Commission finds that this was not financed by special compulsory contributions, which totalled EUR 57 015 388 in 2009. These payments were provided for in the Common Ministerial Decision of 30 January 2009 as insurance cover in exceptional circumstances for losses to crop production and they did not form part of the compensation that ELGA had to pay to farmers in 2009 to make good damage in the context of the compulsory insurance scheme. Consequently, the argument put forward by the Greek authorities that these payments should also be regarded as genuine compensation cannot be accepted by the Commission.
(64)
In order to pay these higher sums to producers of agricultural products, ELGA had to take out two loans to be repaid over a 10-year period (see recitals 16 and 17). On the basis of the information provided by the Greek authorities concerning the annual interest and capital repayments on the two loans taken out by ELGA to pay the compensation, ELGA will not be able to repay the loans over a 10-year period by means of the producers’ special insurance contributions, particularly since those contributions will have to be used to pay the compensation for the damage incurred during the years in question.
(65)
In the additional information they provided, the Greek authorities had stated that the new Law No 3877/2010 concerning the protection and insurance system for agricultural activities was adopted with a view to increasing ELGA’s revenue.
The Commission is of the opinion that the abovementioned law could in fact improve the functioning of ELGA in the future. However, increasing ELGA’s future revenue does not enable the conclusion to be drawn that it will be sufficient to repay the loans in question and to grant aid to farmers for the years concerned.
Thus, the loan taken out by ELGA for the year 2009 has placed an excessive burden on the revenue it will receive over the next 10 years, since it already had to repay the loan taken out for 2008 for which it had earmarked in advance the insurance contributions for the following years. As pointed out by the interested parties (see recitals 34 and 35), this situation can only be exacerbated by the existence of the two additional loans taken out by ELGA in 2009. It is not possible, therefore, to exclude the possibility that the measures in question will also be financed through other State resources available to ELGA.
(66)
However, it does not appear that the distinctions made under the aid scheme between undertakings in a comparable current legal position can be justified on the basis of the solidarity objective of the scheme in question, when considered in the context of the Greek legislation on compensation for damage caused by natural events. First, similar or comparable risks must be borne by the undertakings themselves in sectors other than those covered by the scheme in question and, second, it is clear that even within the agricultural sector which is covered by this scheme some farmers will always be more exposed to certain risks than others (as a result of what they produce or their geographical location) with the result that aid will always be paid disproportionately to certain categories of farmer at the expense of others.
(67)
For these reasons the Commission concludes that the compensation paid by ELGA to agricultural producers in 2008 and 2009 under the compulsory insurance scheme is covered by Article 107(1) of the Treaty and constitutes State aid.
(68)
Consequently, it should be examined whether a derogation from the general principle of prohibition of State aid under Article 107(1) of the Treaty can apply.
2. Classification of the measures as unlawful aid
(69)
Given that the aid in question was granted and paid without being notified beforehand, it is unlawful aid within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999.
3. Assessment of the compatibility of the aid under Article 107(3)(c) TFEU
(70)
Under Article 107(3)(c) of the Treaty, aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the internal market where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
(71)
To qualify for that derogation, the aid in question must comply with the provisions of the legal texts applicable at the time it was granted, i.e. in 2008 and 2009. In this case these are the Community guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007 to 2013 and in particular Chapter V.B on aids to compensate for damage to agricultural production or the means of agricultural production and point V.B.3 on aid to compensate farmers for losses caused by adverse weather conditions, and Article 11 of the Exemption Regulation.
Chapter V.B.4 of the guidelines on aid for combating animal and plant diseases should apply to certain crops covered by the aid granted to producers in 2009 (oriental tobacco and summer potatoes). However, given that the Greek authorities have shown that the diseases in these crops resulted from adverse weather conditions (see also recital 44), in accordance with footnote 31 in Chapter V.B.4 of the guidelines, the Commission has evaluated the aid measures in accordance with the provisions of sub-chapter V.B.3.
(72)
The conditions in the abovementioned provisions of the guidelines of relevance in this case are as follows:
(a)
in accordance with point 125 of the guidelines, weather conditions such as frost, hail, rain or drought, i.e. conditions such as those in question which caused the loss of certain crops in Greece in 2008 and 2009, may be regarded as natural disasters once the level of damage reaches a certain threshold of normal production. Compensation for such events contributes to the development of the farm sector and should be authorised on the basis of Article 107(3)(c) of the Treaty.
Thus, to qualify for aid, the losses resulting from adverse weather conditions must reach 30 % of the annual average production of the interested party over the three preceding years or of a 3-year average based on the 5 preceding years, excluding the highest and lowest entry. In accordance with point 128 of the guidelines, the Commission may accept other methods of calculation of normal production, including regional reference values, provided that they are representative methods and are not based on abnormally high yields;
(b)
notifications of aid measures should include appropriate supporting meteorological information. In addition, the adverse climatic event that may be regarded as a natural disaster must be formally recognised as such by public authorities;
(c)
the gross aid intensity must not exceed 80 % (90 % in less favoured areas or in areas referred to in Article 36(a)(i), (ii) or (iii) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (30), as designated by Member States in accordance with Articles 50 and 94 of that Regulation) of the reduction in income from the sale of the product, calculated by subtracting:
(i)
the result of multiplying the quantity of product produced in the year of the adverse climatic event by the average selling price obtained during that year
from
(ii)
the result of multiplying the average annual quantity produced in the preceding 3-year period (or a 3-year average based on the preceding 5-year period, excluding the highest and lowest entry) by the average selling price obtained.
The amount thus eligible for aid may be increased by other costs specifically incurred by the farmer because of non-harvesting due to the adverse climatic event;
(d)
the maximum amount of loss eligible for aid must be reduced by any amount received under insurance schemes and costs not incurred because of the adverse climatic event;
(e)
the calculation of loss must be made at the level of the individual holding, but the Commission may accept the use of averages provided that they are representative and do not result in significant overcompensation of any beneficiary;
(f)
in any event the beneficiary must always bear part of the costs (point 125(d) of the guidelines);
(g)
the aid schemes must be introduced within 3 years and the aid must be paid out within 4 years of the occurrence of the expense or loss.
(73)
As regards the compensation aid of EUR 373 257 465,71 which ELGA granted to producers to make good the loss of their crops as a result of adverse weather conditions, the Commission finds that, for the most part, i.e. up to an amount of EUR 347 193 466,52 (see recital 42), it complies with the guidelines and the Exemption Regulation referred to in recital 72. As regards the aid for further losses of the same crops, amounting to EUR 2 472 785,97, for the most part, i.e. up to an amount of EUR 2 300 185,51, it also complies with the guidelines and the Exemption Regulation referred to in recital 72.
(74)
In particular, as the table in recital 42 shows, the condition referred to in point (a) of recital 72 is met, i.e. the level of the damage reached 30 % of normal production in the case of the compensation aid of EUR 347 193 466,52. As regards the aid for further losses, as regards 93,02 % of the total amount of this aid, i.e. EUR 2 300 185,51, the level of damage destroyed more than 30 % of normal production and, as a result, the condition referred to in point (a) of recital 72 is also met.
(75)
On the basis of the information provided by the Greek authorities (see recital 39), the gross intensity of the compensation aid in question compared with the reduction in income from the sale of the product complies with the ceilings laid down in Article 11 of the Exemption Regulation (see point (c) of recital 72). However, the calculation of the intensity does not refer to the average quantity produced over the preceding 3 years (or to a 3-year average) in accordance with Article 2 of the Exemption Regulation, given that a different method of calculating normal production was applied for the compensation aid in question (see recital 40 regarding the description of the method of calculation).
(76)
In accordance with point 128 of the guidelines, the Commission may accept methods of calculation other than those provided for in point 8 of Article 2 of the Exemption Regulation, provided that they are representative and not based on abnormally high yields. After having studied the description of the method of calculation used in this case, the Commission takes the view that it complies with the provision of the guidelines referred to above and, taking account of the intensity of this aid, that there is no risk of overcompensation of the losses suffered.
(77)
The Commission also finds that the meteorological data supplied by Greece on the events which occurred in the course of the 2007/2008 marketing year prove that climatic events justifying the grant of the compensation in question occurred.
(78)
Also, according to the information supplied regarding the aid in question (see recital 39), the aid was reduced by any amounts received from an insurance company and costs not incurred because of the event responsible for the loss. In addition, the loss was calculated at the level of the individual holding. Lastly, the deadlines for payment of the aid following the loss, as referred to in point (g) of recital 72, were met.
(79)
In the light of the foregoing, the Commission is therefore in a position to conclude that the compensation aid of EUR 349 493 652,03 granted by ELGA to producers in 2008 to make good their crop losses, of which EUR 2 300 185,51 relates to aid for further damage to the same crops, complied with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation and may, consequently, be regarded as State aid compatible with the internal market under Article 107(3)(c) of the Treaty.
(80)
However, as the table in recital 42 shows, the compensation aid of EUR 26 063 999,19 granted by ELGA to producers of agricultural products in 2008 to make good their crop losses does not comply with point 8 of Article 2 of the Exemption Regulation relating to the damage threshold as compared with normal production. The Commission finds that this compensation aid does not comply with all the relevant conditions in the guidelines and the Exemption Regulation and, consequently, does not qualify for the derogation provided for in Article 107(3)(c) of the Treaty.
(81)
As regards the compensation aid of EUR 7 338 119,74 granted by ELGA to farmers in 2008 for livestock asset losses, it follows from recital 43 that, according to the Greek authorities, that aid, having been paid under the specific compulsory insurance scheme, does not constitute State aid. Although those authorities arrive at this conclusion in respect of all the compensation aid granted by ELGA in 2008 and 2009, it is only for the aid in question that it has not provided additional information enabling that aid to be regarded as compatible with the guidelines. For that reason the Commission concludes that that aid does not meet the relevant conditions of the guidelines and the Exemption Regulation and consequently does not qualify for the derogation provided for in Article 107(3)(c) of the Treaty.
In any event the Commission stresses that, in order to fulfil its duty to cooperate with the Commission, the Member State concerned must provide all the information necessary to enable the Commission to verify that the conditions for the derogation from which it seeks to benefit are satisfied (31). In this particular case the Greek authorities have never invoked the application of the guidelines, nor have they provided any document enabling the Commission to examine the data in the light of the guidelines, despite the indications made by the Commission in paragraph 21 of the decision to open the formal investigation procedure.
(82)
As regards the aid of EUR 114 374,86 for crop losses caused by bears, that aid is not covered by Chapter V of the guidelines on risk and crisis management. In accordance with point 23 of the guidelines, in the case of aid measures not covered by the guidelines, the Commission assesses them on a case-by-case basis and will only approve such measures if the positive contribution to the development of the sector clearly outweighs the risks of distortions of competition that they pose.
According to point 113 of the guidelines, where State aid for risk management is to be authorised, a minimum contribution from producers to the losses must be provided for to mitigate the risk of distortions of competition and provide an incentive for them to minimise the risks. However, in this case the intensity of the aid granted was 100 % and, in the Commission’s opinion, the complete lack of a contribution by producers to the losses incurred could pose a risk of distortions of competition. For that reason the Commission takes the view that a minimum contribution by producers of the order of 20 % should have been required in this case. As a result, this aid is compatible with the internal market up to a level of 80 % of its intensity, i.e. EUR 91 500. However, the remaining amount of the aid, corresponding to 20 % of its intensity, is deemed incompatible with the internal market.
(83)
As regards the aid for corrective action following inadvertent administrative errors in the evaluation reports on the aid for crop and livestock asset losses, Greece only submitted details of the total amount of the aid, i.e. EUR 3 803 901,72. However, no further details of the amounts relating to the corrective action in respect of the compensation aid for crop and livestock asset losses and crop losses caused by bears (see recitals 41, 42 and 43) were given in the additional information sent by the Greek authorities to the Commission. Given that the corrective action related to administrative errors constituting ELGA debts vis-à-vis the beneficiaries of the aid in question, the Commission concludes that this corrective aid could form part of the compensation aid concerned. However, since only the compensation aid for crop losses, i.e. EUR 349 666 252,49 (see recital 75), is considered by the Commission to be compatible, the Commission concludes that only the corrective action relating to that compensation aid can be regarded as aid meeting the relevant conditions of the guidelines and the Exemption Regulation and qualifying for the derogation under Article 107(3)(c) of the Treaty.
(84)
Of the compensation aid of EUR 415 019 452 paid by ELGA to farmers in 2009, aid amounting to EUR 27 614 905 complies with the provisions of the guidelines and the Exemption Regulation, as set out in recital 73.
(85)
On the basis of the detailed information provided by the Greek authorities for all compensation aid paid by ELGA in 2009 (see recital 37), the Commission finds that the condition referred to in point (a) of recital 73, i.e. that the damage threshold must reach 30 % of normal production, is met as regards the compensation aid amounting to EUR 27 614 905.
(86)
Following on from recitals 76 to 79 concerning part of the aid granted by ELGA in 2008, the same conclusions may also be applied as regards the aid amounting to EUR 27 614 905 granted in 2009, i.e. that aid also meets all the other conditions laid down in the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation.
(87)
In particular, the intensity of the aid in question, the method of calculation used in this case, the meteorological data relating to the events which occurred in the course of the 2008/2009 marketing year (see table in recital 44), the ruling out of overcompensation for the losses incurred and the times at which the aid was paid out after the loss comply with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation.
(88)
On the basis of the foregoing, the Commission finds that the aid amounting to EUR 27 614 905 paid by ELGA to farmers in 2009 can be considered to comply with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation. They therefore qualify for the derogation in Article 107(3)(c) of the Treaty.
(89)
As regards the remaining amount of that aid, i.e. EUR 387 404 547, the Commission finds, contrary to the opinion of the Greek authorities (see recital 46), that it cannot be regarded as meeting the conditions laid down in Article 11 of the Exemption Regulation.
(90)
On the basis of the detailed information supplied by Greece relating to all aid granted in 2009, the adverse climatic events in this case do not fall under the definition of adverse climatic event that can be regarded as a natural disaster provided for in point 8 of Article 2 of the Exemption Regulation, given that the adverse weather conditions in question destroyed less than 30 % of the normal production of the farmers concerned. In addition, in this case normal production was not defined in accordance with point 8 of Article 2 of the Exemption Regulation (32) and, as a result, the intensity of the aid in question was not established in accordance with the method of calculation laid down in Article 11(2) of the Exemption Regulation.
(91)
The Greek authorities also regard the aid in question as meeting all the conditions to be considered as complying with Article 107(3)(b) of the Treaty and the Communication on the Temporary Community Framework (see recitals 47 to 50).
(92)
The Commission takes the view that, as regards the non-notified aid in question, all of which was granted in 2009, Article 107(3)(b) of the Treaty cannot apply directly given that the Commission adopted the Communication on the Temporary Community Framework, which applies from 17 December 2008, on the basis of that provision. Point 4.2.2(h) of the Communication explicitly excludes undertakings specialised in primary agricultural production from its scope. As the Court has consistently held, in the specific field of State aid the Commission is bound by the frameworks and communications which it adopts, provided that they do not depart from the rules of the Treaty (33). However, by taking the view at the time in point 4.2.2(h) of the Temporary Framework that the aid scheme (aimed, it should be remembered, at supporting access to finance in the context of the financial and economic crisis) did not apply to undertakings active in the primary agricultural production sector, the Commission considered that, in view of the major distortions of competition likely to occur in that sector, such aid was not necessary or proportionate within the meaning of Article 107(3)(b) of the Treaty until the entry into force of specific rules and thresholds adopted for that sector (34). In the Commission’s view, therefore, in the present case the Communication as in force at the time applies to the aid granted from 17 December 2008 to 27 October 2009.
The guidelines applicable at the time the aid in question was granted are the Community guidelines for State aid in the agriculture and forestry sector 2007 to 2013. However, as stated in recital 90, the adverse weather conditions that occurred in this case destroyed less than 30 % of the normal production of the farmers concerned. Consequently, the relevant provisions of the guidelines cannot be regarded as being met in respect of the compensation aid in question.
(93)
As set out in recital 48, the Greek authorities take the view that point 7(a) of the Communication applies in respect of the non-notified aid in question since it was granted to producers after 17 December 2008.
However, the Commission considers that the possibility of declaring aid to the agricultural sector to be compatible by virtue of the Communication on the Temporary Framework can only cover aid in the agricultural sector granted from 28 October 2009, the date on which the amendment of the Communication on the Temporary Community Framework providing for a limited amount of aid to be compatible for undertakings active in primary agricultural production became effective.
(94)
In the present case, according to the detailed information supplied by the Greek authorities for all aid granted by ELGA in 2009, the result is that almost all the aid in question was granted to producers of agricultural products on dates prior to the abovementioned date of 28 October 2009. The major part of the aid was granted between March 2009 and July 2009 and other aid was granted in September 2009.
(95)
The Commission therefore concludes that the aid in question does not comply with the Communication and, as a result, does not qualify for the derogation under Article 107(3)(b) of the Treaty.
(96)
However, the Commission recognises that, in the case of the aid granted by ELGA to producers of agricultural products on dates after the abovementioned date of 28 October 2009 (very small amounts of this aid were granted in December 2009 and November 2010), the amendments made to the Communication for the agricultural sector may apply.
(97)
The aid in question meets the conditions laid down in point 4.2.2 of the Communication on the Temporary Community Framework. However, the condition laid down in point 4.2.2(g) of that Communication was not met, given that ELGA did not obtain from the farmers concerned a declaration about any other de minimis aid and aid pursuant to the measure under the Temporary Community Framework received during the current fiscal year. However, the Commission acknowledges the Greek authorities’ argument that, in the present case, that requirement is merely a formality, given that Greece did not grant any de minimis aid or aid pursuant to the measure under the Temporary Community Framework to agricultural undertakings in the period 1 January 2008 to 31 December 2010. As a result, the Commission concludes that the aid to which the Communication applies meets the conditions laid down in point 4.2.2 of that Communication and qualifies for the derogation in Article 107(3)(b) of the Treaty.
(98)
Also, the Commission takes the view that it is not impossible that some of that aid, amounting to EUR 75 382 500, meets all the conditions laid down in Regulation (EC) No 1535/2007 (see recitals 51 and 52).
VII. CONCLUSIONS
(99)
The compensation paid by ELGA to producers in 2008, i.e. EUR 386 986 648, was financed only partly out of special compulsory contributions by farmers, given that those contributions only amounted to EUR 88 353 000 in 2008. As for the compensation paid in 2009, i.e. EUR 415 019 452, it was not financed out of special compulsory contributions.
(100)
As regards the two loans which ELGA had to take out in order to pay the compensation to the producers, ELGA will not be able, by means of the producers’ special insurance contributions, to pay the annual interest and make the capital repayments over 10 years, which is the period scheduled for repayment of the loans, particularly since those contributions will have to be used to pay the compensation for the damage incurred during the years in question.
(101)
Consequently, in the light of the foregoing, the compensation paid by ELGA in 2008 and 2009 under the compulsory insurance scheme cannot be regarded as being financed solely out of the special insurance contributions paid by producers. For that reason the Commission concludes that the compensation paid by ELGA in 2008 and 2009 under the compulsory insurance scheme falls under Article 107(1) of the Treaty and constitutes State aid.
(102)
The Commission finds that the Hellenic Republic implemented this aid in breach of Article 108(3) of the Treaty.
(103)
In the case of the compensation aid granted in 2008 under the special compulsory insurance scheme, the Commission:
(a)
concludes that the State aid amounting to EUR 349 493 652,03 which ELGA granted to producers to make good their crops losses, including an amount of EUR 2 300 185,51 relating to aid for further losses to the same crop, is compatible. The Commission considers that that aid complied with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, can be regarded as State aid compatible with the internal market under Article 107(3)(c) of the Treaty;
(b)
considers that the State aid of EUR 33 402 118,93 which ELGA granted to producers for certain crop and livestock asset losses did not comply with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, is incompatible with the internal market;
(c)
considers that the State aid of EUR 114 374,86 which ELGA granted to producers for crop losses caused by bears may represent a risk of distortion of competition and, as a result, is incompatible with the internal market;
(d)
considers that, of the State aid of EUR 3 803 901,72 granted for corrective action as a result of errors in the evaluation reports, only the corrective action relating to the compensation aid amounting to EUR 349 493 652,03 for crop losses and the corrective action relating to the compensation aid amounting to EUR 91 500 for crop losses caused by bears meet the relevant conditions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, qualify for the derogation under Article 107(3)(c) of the Treaty. By contrast, the other State aid granted for corrective action does not meet the relevant conditions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, does not qualify for the derogation under Article 107(3)(c) of the Treaty.
(104)
In the case of the compensation aid granted in 2009 under the Common Ministerial Decision, the Commission:
(a)
concludes that the State aid of EUR 27 614 905 which ELGA granted to producers to make good their crop losses is compatible. The Commission considers that that aid complied with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, can be regarded as State aid compatible with the internal market under Article 107(3)(c) of the Treaty;
(b)
concludes that, in the case of the State aid of EUR 387 404 547 which ELGA granted to producers to make good their crop losses:
-
as far as the aid granted on dates prior to 28 October 2009 (35) is concerned (the date on which the amendment of the Communication to include agricultural undertakings became effective), it did not comply with the relevant provisions of the guidelines and the Exemption Regulation and, as a result, is incompatible with the internal market. This conclusion is without prejudice to the aid which, at the time it was granted, met all the conditions laid down in the applicable de minimis Regulation,
-
as far as the aid granted after 28 October 2009 is concerned, the Commission concludes that it meets all the conditions laid down in the Communication and, as a result, can be regarded as State aid compatible with the internal market under Article 107(3)(c) of the Treaty,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
1. The compensation paid by the Greek Agricultural Insurance Organisation (‘ELGA’) to producers of agricultural products in 2008 and 2009 constitutes State aid.
2. The compensation aid granted in 2008 under the special compulsory insurance scheme is compatible with the internal market as regards the aid amounting to EUR 349 493 652,03 which ELGA granted to producers to make good their crop losses and as regards the aid relating to crop losses caused by bears amounting to EUR 91 500 and the corrective action taken within the framework of the abovementioned aid. The compensation aid represented by the remaining amount paid in 2008 under the special insurance scheme is incompatible with the internal market.
3. The compensation aid of EUR 27 614 905 granted in 2009 under Common Ministerial Decree No 262037 of the Ministers of Economic Affairs and of Rural Development of 30 January 2009 is compatible with the internal market.
The compensation aid of EUR 387 404 547 granted to producers on dates before 28 October 2009 is incompatible with the internal market. This conclusion shall be without prejudice to aid which, at the time it was granted, met all the conditions laid down in Regulation (EC) No 1535/2007.
Article 2
1. Greece shall take all measures necessary to recover from its beneficiaries the incompatible aid referred to in Article 1, which was granted unlawfully.
2. The aid to be recovered shall include interest calculated from the date on which it was placed at the disposal of the beneficiaries until the date of its recovery.
3. The interest shall be calculated on a compound basis in accordance with Chapter V of Commission Regulation (EC) No 794/2004 (36).
4. Recovery shall be effected without delay in accordance with the procedures provided for in national law, provided that they allow the immediate and effective execution of this Decision.
Article 3
Recovery of the aid referred to in Article 1(2) and (3) shall be immediate and effective. Greece shall ensure that this Decision is implemented within 4 months of the date of its notification.
Article 4
1. Within 2 months of notification of this Decision, Greece shall submit the following information to the Commission:
(a)
the total amount (principal and recovery interest) to be recovered from the beneficiaries;
(b)
a detailed description of the measures already taken or planned to comply with this Decision;
(c)
documents demonstrating that orders to return the aid have been sent to the beneficiaries.
2. Greece shall keep the Commission informed of the progress of the national measures taken to implement this Decision until recovery of the aid referred to in Article 1(2) and (3) has been completed.
3. After the 2-month period referred to in paragraph 1, Greece shall submit, at the Commission’s request, a report on the measures already taken and those planned to comply with this Decision. That report shall also provide detailed information concerning the amounts of aid and recovery interest already recovered from the beneficiaries.
Article 5
This Decision is addressed to the Hellenic Republic.
Done at Brussels, 7 December 2011.