PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1186/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(2)
Na základě antisubvenčního šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla celní sazba stanovena na 7 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacívh cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci v Unii: společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(7)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných vyrovnávacích opatření podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(8)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do patnácti dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce a sedmnácti uživatelů. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(13)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(16)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání či obnovení dumpingu.
1. Všeobecně
(18)
Spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii. Druhý známý vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval.
(19)
Ze srovnání údajů o objemu vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce a celkového objemu vývozu z Indie do Unie vyplynulo, že spolupracující vyvážející výrobce se na celkovém dovozu z Indie do Unie podílel v průběhu období přezkumného šetření z velké většiny. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při stanovení druhů sad uhlíkových elektrod bylo vzato v úvahu i) zda byly prodávány se spojníky nebo ne, ii) jejich průměr a iii) jejich délka.
(22)
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při určování totožných nebo přímo srovnatelných druhů sad uhlíkových elektrod rovněž měla zohlednit skutečnost, že sady uhlíkových elektrod jsou vyráběny z koksu různé kvality (základní surovina). Bylo skutečně potvrzeno, že společnost ve výrobním procesu využívá dva různé druhy koksu: dovážený jehličkový koks, který má vyšší kvalitu, a normální koks získávaný na indickém trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že druh používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.
(23)
V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise výrobky do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.
(24)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej na domácím trhu spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(25)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(26)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle čl. 2 odst. 6 první věty základního nařízení.
2.2 Vývozní cena
(27)
Jelikož byl vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
2.3 Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, u kterých bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byl provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, finančních nákladů, bankovních poplatků a antidumpingových cel, která žadatel v odůvodněných případech platí.
(29)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě je režim Duty Entitlement Passbook (dále jen režim „DEPB“) skutečně režim vracení cla, jelikož licence na režim DEPB se používají pouze k zaplacení dovozních cel na suroviny používané při výrobě sad uhlíkových elektrod. Proto, je-li výrobek vyvážen za nižší vývozní cenu, jsou náklady na dovozní cla zaplacená za suroviny vraceny. Společnost proto tvrdila, že by mělo dojít k úpravě cen stanovených pro domácí trh, jelikož tyto ceny nejsou ovlivňovány vracením dovozních cel. Z šetření však vyplynulo, že v rozporu se svým tvrzením společnost využívá dovezené suroviny osvobozené od cla při výrobě sad uhlíkových elektrod určených nejen na vývoz, ale i na domácí trh. Z toho důvodu nemá režim DEPB žádný vliv na cenový rozdíl mezi výrobky prodávanými na domácím trhu a vyváženými výrobky, a požadovanou úpravu tudíž nelze provést.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce 11-12 %.
(31)
V připomínkách k poskytnutým informacím o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována („poskytnutí konečných informací“), daná společnost tvrdila, že vypočtení dumpingového rozpětí na základě čtyř ze dvanácti měsíců období přezkumného šetření představuje odchylku od metody použité při původním šetření, kde bylo zohledněno všech dvanáct měsíců období šetření. Společnost proto tvrdila, že metoda použitá při výpočtu dumpingové rozpětí zvyšuje.
(32)
Připomíná se, že výpočet dumpingového rozpětí na základě čtyř měsíců je metoda, kterou Komise běžně používá při přezkumu před pozbytím platnosti, kde je třeba rozhodnout, zda dumping přetrvává nebo zda existuje pravděpodobnost, že bude obnoven. Z šetření na místě vyplynulo, že uvedené čtyři měsíce byly reprezentativní pro celé dvanáctiměsíční období. Tento závěr byl učiněn na základě srovnání údajů o nákladech a cenách za uvedené čtyři měsíce s údaji za zbývajících osm měsíců. Čtyři vybrané měsíce byly navíc poslední měsíce každého čtvrtletí, a byly tudíž rovnoměrně rozvrženy po celém dvanáctiměsíčním období. Komise tudíž nesouhlasí s tvrzením, že použitá metoda má vliv na závěr, který byl učiněn ohledně výskytu dumpingu během období přezkumného šetření, a ani nezvyšuje dumpingové rozpětí.
(33)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci druhého známého vyvážejícího výrobce v Indii nemohlo být dumpingové rozpětí v jeho případě vypočítáno. Nicméně podle žádosti o přezkum probíhal vývoz této společnosti do Unie rovněž za dumpingové ceny. Jelikož většina vývozu z Indie připadá na spolupracujícího indického výrobce, u něhož byl zjištěn dumping, a průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Indie je podle Eurostatu nižší než průměrná vývozní cena spolupracující společnosti, je potvrzena existence dumpingu na úrovni celé země.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(34)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost obnovení dumpingu. Vzhledem k tomu, že na tomto šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce v Indii, vycházejí níže uvedené závěry z údajů jediné spolupracující společnosti a ze skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, konkrétně z údajů Eurostatu a z žádosti o přezkum.
(35)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících indických výrobců, přitažlivost trhu Unie pro indické výrobce a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Volná kapacita vývozců
(36)
V případě spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii šetření ukázalo, že tato společnost má volnou kapacitu. Společnost kromě toho veřejně uvedla, že plánuje stávající kapacitu zvýšit. Je rovněž třeba zdůraznit, že společnost je orientovaná na vývoz, většina jejího obratu v období přezkumného šetření pocházela z prodeje na vývoz, a navzdory platným opatřením zůstává Unie i nadále důležitou destinací vývozu.
(37)
Pokud jde o druhého indického výrobce, uvádí se v žádosti o přezkum, že tato společnost svou kapacitu od uložení opatření výrazně zvýšila a plánuje ji nadále zvyšovat. Nelze proto vyloučit, že alespoň část této zvýšené kapacity by při absenci opatření mohla být namířena na trh Unie.
3.2 Přitažlivost trhu Unie
(38)
Přitažlivost trhu Unie lze ilustrovat na skutečnosti, že uložení antidumpingových a vyrovnávacích cel expanzi indického vývozu nezastavilo. Během posledních tří let naopak došlo k více než zdvojnásobení indického vývozu a jeho podíl na trhu Unie se více než ztrojnásobil. Je rovněž třeba zdůraznit, že během tohoto období vzrostly ceny na trhu Unie o 40 %.
3.3 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že výše vývozních cen ze závodu spolupracující společnosti v období přezkumného šetření byla nižší než výše vývozních cen do Unie, u nichž byl zjištěn dumping. Lze tedy očekávat, že s ohledem na přitažlivost trhu Unie by spolupracující vyvážející výrobce při absenci opatření přesměroval alespoň část svého vývozu právě do Unie.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Indie je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zdá se, že stávající volná kapacita v Indii a přitažlivost trhu Unie skutečně představuje pobídku pro vyvážející indické výrobce svůj vývoz do Unie za dumpingové ceny zvýšit, alespoň pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(41)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(42)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(44)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Evropské unie uvedeny v přesných číslech.
(45)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(46)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(47)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(48)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(49)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
2 000 až 3 000
3 000 až 4 000
7 000 až 9 000
5 000 až 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi 1,5 %
asi 2 %
asi 5 %
asi 5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi 2 000
asi 2 600
asi 3 000
asi 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(50)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(51)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(52)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období přezkumného šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(53)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(54)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(56)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(57)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(58)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(59)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(60)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 45. bod odůvodnění.
(61)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(62)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí ve 46. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (o 13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(63)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(64)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(65)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(66)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(67)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(68)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(69)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(70)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(71)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(72)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 49. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(73)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(74)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(75)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(76)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(77)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(78)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(79)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(80)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(81)
Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(83)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 62. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným dumpingovým dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(84)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku dumpingového dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(85)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(86)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(87)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvýšila. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá zvyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(88)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(89)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(90)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(91)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(92)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(93)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(94)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(95)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 55. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(96)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(97)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(98)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(99)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(100)
Sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(101)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
0
A531
Všechny ostatní společnosti
8,5
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
COUNCIL IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 1186/2010
of 13 December 2010
imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain graphite electrode systems originating in India following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (1) (the basic Regulation), and in particular Articles 9(4) and 11(2), (5) and (6) thereof,
Having regard to the proposal submitted by the European Commission (the Commission) after consulting the Advisory Committee,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Measures in force
(1)
The Council, following an anti-dumping investigation (the original investigation), by Regulation (EC) No 1629/2004 (2), imposed a definitive anti-dumping duty on imports of certain graphite electrodes currently falling within CN code ex 8545 11 00 and nipples used for such electrodes currently falling within CN code ex 8545 90 90 originating in India (the definitive anti-dumping measures). The measures took the form of an ad valorem duty of 0 %.
(2)
The Council, following an anti-subsidy investigation, by Regulation (EC) No 1628/2004 (3), imposed a definitive countervailing duty on imports of certain graphite electrodes currently falling within CN code ex 8545 11 00 and nipples used for such electrodes currently falling within CN code ex 8545 90 90 originating in India (the definitive countervailing measures). The measures took the form of an ad valorem duty of 15,7 %, with the exception of one company for which the duty rate was 7 %.
(3)
Following an ex officio partial interim review of the countervailing measures, the Council, by Regulation (EC) No 1354/2008 (4), amended Regulations (EC) No 1628/2004 and (EC) No 1629/2004. The definitive countervailing duties were amended to 6,3 % and 7,0 % for imports from individually named exporters, with a residual duty rate of 7,2 %. The definitive anti-dumping duties were amended to 9,4 % and 0 % for imports from individually named exporters, with a residual duty rate of 8,5 %.
2. Request for an expiry review
(4)
Following the publication of a notice of impending expiry (5) of the definitive anti-dumping measures in force, the Commission received on 18 June 2009 a request for the initiation of an expiry review of these measures pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation. The request was lodged by three Union producers: Graftech International, SGL Carbon GmbH, and Tokai Erftcarbon GmbH (the applicants) representing a major proportion, in this case more than 90 %, of the total Union production of certain graphite electrode systems.
(5)
The request was based on the grounds that the expiry of the measures would be likely to result in a continuation or recurrence of dumping and injury to the Union industry.
3. Initiation of an expiry review
(6)
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that sufficient evidence existed for the initiation of an expiry review, the Commission announced on 17 September 2009, by a notice published in the Official Journal of the European Union (6) (the notice of initiation), the initiation of an expiry review pursuant to Article 11(2) of the basic Regulation.
4. Parallel investigations
(7)
By a notice of initiation published in the Official Journal of the European Union on 17 September 2009 (7), the Commission also announced the initiation of an expiry review investigation pursuant to Article 18 of Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (8) of the definitive countervailing measures.
5. Investigation
5.1. Investigation period
(8)
The investigation of continuation or recurrence of dumping covered the period from 1 July 2008 to 30 June 2009 (‘the review investigation period’ or ‘RIP’). The examination of the trends relevant for the assessment of the likelihood of a continuation or recurrence of injury covered the period from 1 January 2006 to the end of the review investigation period (the period considered).
5.2. Parties concerned by the investigation
(9)
The Commission officially advised the applicants, other known Union producers, exporting producers, importers, users known to be concerned, and the representatives of the exporting country of the initiation of the expiry review. Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set out in the notice of initiation.
(10)
All interested parties, who so requested and showed that there were particular reasons why they should be heard, were granted a hearing.
(11)
In view of the apparent large number of unrelated importers, it was considered appropriate, in accordance with Article 17 of the basic Regulation, to examine whether sampling should be used. In order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and, if so, to select a sample, the above parties were requested, pursuant to Article 17 of the basic Regulation, to make themselves known within 15 days of the initiation of the reviews and to provide the Commission with the information requested in the notice of initiation. However, no unrelated importers came forward to cooperate. Sampling was therefore not necessary.
(12)
The Commission sent questionnaires to all parties known to be concerned and to those who made themselves known within the deadlines set in the notice of initiation. Replies were received from three groups of Union producers (i.e. the applicants), one exporting producer and 17 users. None of the importers came forward during the sampling exercise and no other importers supplied the Commission with any information or made themselves known in the course of the investigation.
(13)
Only one of the two known exporting producers in India, namely HEG Limited (HEG) fully cooperated in the review by submitting a response to the questionnaire. It should be noted in this regard that in the original investigation the full, official name of that company was Hindustan Electro Graphite Limited. Subsequently the company changed its name into HEG Limited. The second exporting producer cooperating in the original investigation, namely Graphite India Limited (GIL) decided not to submit a questionnaire reply in the present review.
(14)
The Commission sought and verified all the information it deemed necessary for a determination of the likelihood of continuation or recurrence of dumping and resulting injury and of the Union interest. Verification visits were carried out at the premises of the following interested parties:
(a)
Union producers
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden and Meitingen, Germany,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Switzerland,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spain,
-
Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Germany.
(b)
Exporting producer in India
-
HEG Limited, Bhopal.
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
(15)
The product concerned by this review is the same as the one in the original investigation, namely graphite electrodes of a kind used for electric furnaces, with an apparent density of 1,65 g/cm3 or more and an electrical resistance of 6,0 μ.Ω.m or less, currently falling within CN code ex 8545 11 00 and nipples used for such electrodes, currently falling within CN code ex 8545 90 90 whether imported together or separately originating in India (the product concerned).
(16)
The investigation confirmed that, as in the original investigation, the product concerned and the products manufactured and sold by the exporting producer on the domestic market in India, as well as those manufactured and sold in the Union by the Union producers, have the same basic physical and technical characteristics as well as the same uses and are, therefore, considered to be like products within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation.
C. LIKELIHOOD OF CONTINUATION OR RECURRENCE OF DUMPING
(17)
In accordance with Article 11(2) of the basic Regulation, it was examined whether the expiry of the existing measures would be likely to lead to a continuation or recurrence of dumping.
1. General
(18)
Cooperation was obtained from one exporting producer in India. The second known exporting producer did not cooperate in the investigation.
(19)
The comparison of the export volume of the cooperating exporting producer with the total volume of exports to the Union from India showed that the cooperating exporting producer accounted for the vast majority of all Union imports from India during the RIP. The level of cooperation was therefore considered to be high.
2. Dumping of imports during the RIP
2.1. Normal value
(20)
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the cooperating Indian exporting producer’s domestic sales of the like product to independent customers were representative, i.e. whether the total volume of such sales was equal to at least 5 % of the total volume of the corresponding export sales to the Union.
(21)
The Commission subsequently identified those types of the like product sold domestically by the company that were identical or directly comparable to the types sold for export to the Union. The elements taken into account in defining the product types of graphite electrode systems were (i) whether they were sold with a nipple or not, (ii) their diameter and (iii) their length.
(22)
The cooperating exporting producer claimed that the fact that graphite electrode systems are produced from different grades of coke (basic raw material) should also be taken into account when establishing identical or directly comparable types of graphite electrode systems. Indeed it was confirmed that in the production process the company used two different types of coke: imported needle coke which is of a superior quality and regular coke sourced on the Indian market. It was also confirmed that the type of coke used determines the cost of production and the price of the end product.
(23)
Therefore, in order to ensure a fair comparison, the Commission split each of the product types into low-grade and high-grade products for the purpose of the dumping calculation.
(24)
It was further examined whether the domestic sales of the cooperating exporting producer were representative for each product type, i.e. whether domestic sales of each product type constituted at least 5 % of the sales volume of the same product type to the Union. For the product types sold in representative quantities, it was then examined whether such sales were made in the ordinary course of trade, in accordance with Article 2(4) of the basic Regulation.
(25)
The examination as to whether the domestic sales of each product type, sold domestically in representative quantities, could be regarded as having been made in the ordinary course of trade was made by establishing the proportion of the profitable sales to independent customers of the type in question. In all cases where the domestic sales of the particular product type were made in sufficient quantities and in the ordinary course of trade, normal value was based on the actual domestic price, calculated as a weighted average of all the domestic sales of that type made during the RIP.
(26)
For the remaining product types where domestic sales were not representative or not sold in the ordinary course of trade, normal value was constructed in accordance with Article 2(3) of the basic Regulation. Normal value was constructed by adding to the manufacturing costs of the exported types, adjusted where necessary, a reasonable percentage for selling, general and administrative expenses and a reasonable margin for profit, on the basis of actual data pertaining to production and sales, in the ordinary course of trade, of the like product, by the exporting producer under investigation in accordance with the first sentence of Article 2(6) of the basic Regulation.
2.2. Export price
(27)
Since all export sales of the cooperating Indian exporting producer to the Union were made directly to independent customers, the export price was established on the basis of the prices actually paid or payable for the product concerned in accordance with Article 2(8) of the basic Regulation.
2.3. Comparison
(28)
The comparison between the weighted average normal value and the weighted average export price was made on an ex-works basis and at the same level of trade. In order to ensure a fair comparison between normal value and the export price, account was taken, in accordance with Article 2(10) of the basic Regulation, of differences in factors which were demonstrated to affect prices and price comparability. For this purpose, due allowance in the form of adjustments was made for differences in transport, insurance, handling, loading and ancillary costs, financial costs, bank charges and anti-dumping duties paid by the applicant where applicable and justified.
(29)
The cooperating Indian exporting producer claimed that in its case, the Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) is effectively a duty drawback scheme, since the DEPBS licenses are only used to pay the import duties for the raw-materials used for the production of graphite electrode systems. Therefore the cost of import duties paid for raw-materials is refunded when the product is exported, resulting in a lower export price. The company claimed therefore that an adjustment should be made on the domestic prices since they are not affected by the reimbursement of import duties. The investigation showed that, contrary to what has been claimed, the company uses the duty-free imported raw materials both in the production of graphite electrode systems destined for the export market as well as in the production destined for the domestic market. Therefore, the DEPBS has no influence on the price difference between domestically sold and exported products and the adjustment cannot be granted.
2.4. Dumping margin
(30)
As provided for under Article 2(11) of the basic Regulation, the weighted average normal value by type was compared with the weighted average export price of the corresponding type of the product concerned. Based on the above methodology, the dumping margin established for the cooperating exporting producer amounts to 11-12 %.
(31)
In its comments to disclosure of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend that the existing measures be maintained (final disclosure), the company in question claimed that the calculation of the dumping margin on the basis of 4 of the 12 months of the RIP was a deviation from the methodology used in the original investigation where all 12 months of the investigation period were taken into account. It claimed therefore that the calculation method used inflated the dumping margin.
(32)
It is recalled that basing the dumping calculation on 4 months of the RIP is a methodology normally used by the Commission in expiry reviews, where it should be determined whether there is continuation of dumping or a likelihood that dumping will recur. The investigation on spot ensured that the 4 months were representative of the full 12-month period. This was achieved by comparing costs and prices of the 4 months data with the remaining 8 months. In addition, the 4 months selected were the last months of each quarter and therefore evenly spread over the 12-month period. The Commission does not therefore agree that the method applied alters the final conclusion with regard to the existence of dumping in the RIP nor that it inflates the dumping margin.
(33)
In view of the lack of cooperation from the second known Indian exporting producer, no dumping margin could be calculated for this producer. However, according to the review request, exports by this company to the Union were also made at dumped prices. As the majority of exports from India relate to the cooperating Indian producer which was found to be dumping and the average price of the product concerned imported from India according to Eurostat is lower than the average export price of the cooperating company, the existence of dumping at the countrywide level is confirmed.
3. Development of imports should measures be repealed
(34)
Further to the analysis of the existence of dumping during the RIP, the likelihood of the recurrence of dumping was investigated. Given the fact that only one exporting producer in India cooperated in this investigation, the conclusions below rely on the data from the sole cooperating company as well as on facts available in accordance with Article 18 of the basic Regulation, namely Eurostat data and the review request.
(35)
In this respect the following elements were analysed: the spare capacity of the exporting Indian producers; the attractiveness of the Union market for the Indian producers and the export prices to third countries.
3.1. Spare capacity of the exporters
(36)
As regards the cooperating Indian exporting producer, the investigation showed that it has available spare capacity. Furthermore the company has publicly stated that it plans to increase its existing capacity. It should also be underlined that the company is export-oriented with a majority of turnover in the RIP generated by export sales and that the Union is still an important export destination despite the measures in force.
(37)
Regarding the second Indian producer, according to the review request, the company has already substantially increased its capacity since the imposition of the measures and plans to increase it further. Therefore it cannot be excluded that at least part of this increased capacity could be diverted to the Union market in the absence of measures.
3.2. Attractiveness of the Union market
(38)
The attractiveness of the Union market can be illustrated by the fact that the imposition of the anti-dumping and countervailing duties did not stop the expansion of the Indian exports. On the contrary, over the last 3 years, the Indian exporters more than doubled their exports and their market share in the Union more than tripled. It should also be stressed that within this period, the level of prices on the Union market increased by 40 %.
3.3. Export prices to third countries
(39)
With regard to exports to third countries, the investigation showed that in the RIP the level of the cooperating company’s ex-works export prices were lower than the export prices to the Union which were found to be dumped. It can therefore be expected that in the absence of measures, the cooperating exporting producer would shift at least part of its exports to the Union, in view of the attractiveness of the market.
3.4. Conclusion of the likelihood of continuation or recurrence of dumping
(40)
In view of the findings described above, it can be concluded that the exports from India are still being dumped and that there is a likelihood of continuation of dumping on the Union market in case the current anti-dumping measures are removed. Indeed, taking into account the existing spare capacity in India and the attractiveness of the Union market, there appears to be an incentive for Indian exporting producers to increase their exports to the Union market at dumped prices, at least as far as the cooperating exporting producer is concerned.
D. DEFINITION OF THE UNION INDUSTRY
1. Union production
(41)
Within the Union, the like product is manufactured by five companies or groups of companies whose output constitutes the total Union production of the like product within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
2. Union industry
(42)
Two of the five groups of companies did not come forward to support the request and did not cooperate in the review investigation by submitting a response to the questionnaire. The following three groups of producers lodged the request and agreed to cooperate: Graftech International, SGL Carbon GmbH, and Tokai Erftcarbon GmbH.
(43)
These three groups of producers account for a major proportion of the total Union production of the like product, since they represent over 90 % of the total Union production of certain graphite electrode systems, as indicated at recital 4 above. They are therefore deemed to constitute the Union industry within the meaning of Article 4(1) and Article 5(4) of the basic Regulation and will hereinafter be referred to as the ‘Union industry’.
E. SITUATION ON THE UNION MARKET
1. Preliminary remark
(44)
Given that only one Indian exporting producer of the product concerned cooperated in this investigation, data relating to imports of the product concerned into the European Union originating in India are not presented in precise figures in order to preserve confidentiality pursuant to Article 19 of the basic Regulation.
(45)
The situation of the graphite electrode industry is closely linked to that of the steel sector since graphite electrodes are primarily used in the electrical steel industry. In this context, it should be noted that in 2007, and up to the first three quarters of 2008, very positive market conditions prevailed within the steel sector, and as a consequence, also for the graphite electrode industry.
(46)
It should be noted that sales volumes of graphite electrodes move more or less in line with the volume of steel production. However, supply contracts for graphite electrodes, covering prices and quantities, are usually negotiated for 6-12 month periods. There is, therefore, generally a time lag between developments in sales volume resulting from changes in demand and any consequential effect on prices.
2. Consumption in the Union market
(47)
Union consumption was established on the basis of the sales volumes of the Union industry on the Union market, an estimation of the sales volumes of the other Union producers on the Union market, import data from Eurostat, and data collected in accordance with Article 14(6) of the basic Regulation. As had been done in the original investigation (9), some imports were disregarded because, on the basis of the information available, they appeared not to be the product under investigation.
(48)
Between 2006 and the RIP, Union consumption decreased by almost 25 %, with the main decrease occurring between 2008 and the RIP. It should be noted that, due to very positive market conditions at the beginning of the period considered, Union consumption was at very high levels and had increased by 30 % between the investigation period of the original investigation and 2006.
Table 1
2006
2007
2008
RIP
Total Union consumption (tonnes)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volume, market share and prices of imports from India
(49)
The volume of imports originating in India (the country concerned) has increased steadily by 143 percentage points over the period considered and reached a level of 5 000 to 7 000 tonnes during the RIP. The market share of imports from the country concerned more than tripled between 2006 and the RIP, when it reached the level of around 5 %. Market share was still growing during the RIP, notwithstanding the significant decrease in demand. The prices of imports from the country concerned increased by 52 % over the period considered, following a similar trend to that for the Union industry’s prices, but remained consistently lower than those of the Union industry. The data in Table 2 is not given in precise figures for reasons of confidentiality, since there are only two known exporting producers in India.
Table 2
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from the country concerned (tonnes)
2 000 to
3 000
3 000 to
4 000
7 000 to
9 000
5 000 to
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Market share of imports from the country concerned
Around
1,5 %
Around
2 %
Around
5 %
Around
5 %
Price of imports from the country concerned (EUR/tonne)
Around
2 000
Around
2 600
Around
3 000
Around
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Economic situation of the Union industry
(50)
Pursuant to Article 3(5) of the basic Regulation, the Commission examined all relevant economic factors and indices having a bearing on the state of the Union industry.
4.1. Production
(51)
In the RIP, production decreased by 29 % compared to 2006. The Union industry’s production first increased by 2 % in 2007 compared to 2006, before declining sharply, particularly during the RIP.
Table 3
2006
2007
2008
RIP
Production (tonnes)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Capacity and capacity utilisation rates
(52)
Production capacity decreased marginally (by 2 % overall) between 2006 and the RIP. As production also decreased in 2008 and in particular during the RIP, the resulting capacity utilisation showed an overall decrease of 25 percentage points between 2006 and the RIP.
Table 4
2006
2007
2008
RIP
Production capacity (tonnes)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Capacity utilisation
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stocks
(53)
The level of closing stocks of the Union industry remained stable in 2007 compared to 2006 and then decreased by 10 % in 2008. In the RIP, the level of stocks increased somewhat, but was 5 % lower than in 2006.
Table 5
2006
2007
2008
RIP
Closing stock (tonnes)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Sales volume
(54)
The sales by the Union industry on the Union market to unrelated customers decreased by 39 % over the period considered. They were very high at the beginning of the period considered having increased by nearly 70 % compared to the investigation period of the original investigation. Sales volumes decreased slightly in 2007 and 2008 but remained at a relatively high level (in 2008 they were still 47 % above the level of the investigation period of the original investigation). However, sales volumes dropped significantly between 2008 and the RIP (by almost one-third).
Table 6
2006
2007
2008
RIP
Union Sales volume to unrelated customers (tonnes)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Market share
(55)
The market share held by the Union industry declined progressively by almost 16 percentage points between 2006 and the RIP (from 84,6 % to 68,7 %).
Table 7
2006
2007
2008
RIP
Market share of the Union industry
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Growth
(56)
Between 2006 and the RIP, the Union consumption decreased by almost 25 %. The Union industry lost almost 16 percentage points of market share, whilst the imports concerned gained 3,4 percentage points of market share.
4.7. Employment
(57)
The level of employment of the Union industry declined by 7 % between 2006 and the RIP.
Table 8
2006
2007
2008
RIP
Employment product concerned (persons)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Productivity
(58)
Productivity of the Union industry’s workforce, measured as output per person employed per year, decreased by 24 % between 2006 and the RIP. It increased slightly during 2007 and 2008, before decreasing by almost 25 % during the RIP.
Table 9
2006
2007
2008
RIP
Productivity (tonnes per employee)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Sales prices and factors affecting domestic prices
(59)
Unit sales prices of the Union industry show a positive trend, having increased by 40 % during the period considered. This is due to: (i) the general level of prices in the market, (ii) the need to recover increases in costs of production, and (iii) the way supply contract prices are established.
(60)
In 2007 and 2008 the Union industry was able to increase its prices in the context of generally increasing market prices, which was due to continued strong demand for graphite electrodes. This demand was a result of the very positive market conditions prevailing within the steel sector up until the first three quarters of 2008, as described in recital 45.
(61)
Prices also increased in 2007 and 2008, in part, in order to cover increasing costs of production and in particular those of raw materials. Between 2006 and 2008 costs increased by 23 %. However, the Union industry was able to cover this by increasing its prices considerably (+ 33 %).
(62)
Prices still increased, although to a lesser extent (+ 5 %), in the RIP. The fact that prices did not fall during a period when demand dropped is explained by the way supply contracts are established in the market and the fact that most supply contracts for 2009 were concluded in 2008. As indicated in recital 46, sales volumes of graphite electrodes move more or less in line with steel production. However, the negotiation of supply contracts for graphite electrodes for periods of 6 to 12 months can lead to a delay in the effect of any change (increase or decrease) in demand on prices. Contracts are negotiated on the basis of anticipated sales volumes, which may be different from the actual sales level achieved, with the result that the price trend in a particular period may not necessarily follow the trend in sales volumes for the same period. This was the case in the RIP when sales volumes decreased but prices remained high because most supply contracts for 2009 were concluded in 2008 and some deliveries foreseen for 2008 were deferred until 2009. The 5 % increase in prices during the RIP was, nevertheless, not sufficient to cover cost increases (+ 13 %), as had been possible during the previous periods. Prices were renegotiated at lower levels from after the RIP.
(63)
As explained in recital 49, the prices of imports from the country concerned followed a trend similar to that of the Union industry, but were consistently lower than the prices of the Union industry.
Table 10
2006
2007
2008
RIP
Unit price Union market (EUR/tonne)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Wages
(64)
Between 2006 and the RIP, the average wage per employee increased by 15 %.
Table 11
2006
2007
2008
RIP
Annual labour cost per employee (‘000 EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investments
(65)
Between 2006 and the RIP, the annual flow of investments in the product concerned made by the Union industry increased by 37 %. However, during the RIP, investments decreased by 14 % compared to 2008.
Table 12
2006
2007
2008
RIP
Net investments (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Profitability and return on investments
(66)
With an increase in costs of 40 % occurring over the period considered, the Union industry still managed, between 2006 and 2007, to increase its prices by more than its increase in costs. This led to a profit increase from the level of 19 % in 2006 to 26 % in 2007. From 2007 to 2008 prices and costs increased in the same proportion so that the Union industry’s margin remained stable at the level of 2007. Profits then decreased again to 19 % in the RIP due to the effect on costs of lower production capacity utilisation and higher raw material prices. Profits decreased further in 2009, since the Union industry had to adjust its prices downwards in order to reflect the general decrease of selling prices in the graphite electrode market, due to the shrinking demand within the steel sector.
(67)
The return on investments (ROI) increased from a level of 71 % in 2006 to 103 % in 2007. In 2008 it increased to 119 % before decreasing to 77 % during the RIP. Overall, the return on investments only increased by 6 percentage points between 2006 and the RIP.
Table 13
2006
2007
2008
RIP
Net Profit of Unionsales to unrelated customers (% of net sales)
19 %
26 %
25 %
19 %
ROI (net profit in % of net book value of investments)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Cash flow and ability to raise capital
(68)
The net cash-flow from operating activities increased between 2006 and 2007. This increase continued in 2008 before decreasing during the RIP. Overall, cash flow was 28 % higher in the RIP than at the start of the period considered.
(69)
There were no indications that the Union industry encountered difficulties in raising capital, mainly due to the fact that some of the producers are incorporated in larger groups.
Table 14
2006
2007
2008
RIP
Cash flow (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Magnitude of dumping margin
(70)
Given the volume, market share and prices of the imports from India, the impact on the Union industry of the actual margins of dumping cannot be considered to be negligible.
4.15. Recovery from the effects of past subsidisation and of past dumping
(71)
The indicators examined above show some improvement in the economic and financial situation of the Union industry following the imposition of definitive countervailing and anti-dumping measures in 2004. In particular, between 2006 and 2008, the Union industry benefited from increased prices and profits. This was due to very positive market conditions, which allowed a high level of prices and profitability to be maintained, even though, as explained in recital 55, the market share of the Union industry was declining. However, over the same period, and despite the measures, the market share of Indian imports has increased and Indian products have been imported at prices lower than those of the Union industry. During the RIP, profits already started to decrease for the Union industry and decreased further in 2009 due to increased costs and limited price increases.
5. Impact of dumped imports and other factors
5.1. Impact of the dumped imports
(72)
Despite a decrease in consumption in the Union over the period considered, the volume of imports from the country concerned more than doubled and the market share of those imports more than tripled (see recital 49). If the anti-dumping and countervailing duties are not taken into consideration, the imports from the country concerned undercut the prices of the Union industry, although by less than 2 %, during the RIP.
5.2. Impact of the economic crisis
(73)
Due to the very positive economic conditions prevailing in the steel and related industries, including graphite electrodes, in 2007 and in the first three quarters of 2008, the Union industry was in a relatively good economic condition when the economic crisis started at the end of 2008. The fact that supply contracts for graphite electrodes are usually negotiated for 6-12 months means that there is a delay in the effect of any change (increase or decrease) in demand on prices. Since contracts for the RIP were negotiated at a stage when the effects of the economic crisis could not be foreseen, the impact of the economic crisis during the RIP was mainly in terms of volumes, since, in terms of prices, any impact would be felt by the Union industry with a delay. In that context it has to be noted that the situation of the Union industry has deteriorated in some respect, even during the period of positive economic conditions, by losing market share to imports from the country concerned. The fact that this deterioration did not lead to more significant negative effects was partly due to the high level of demand in 2007-2008 which had allowed the Union industry to maintain high volumes of production and sales and partly due to the fact that when these volumes decreased in the RIP, the prices could still be maintained due to the time-lag described above.
5.3. Imports from other countries
(74)
Due to the inclusion of products other than the product under investigation in the import data available at CN code level from Eurostat, the following analysis has been made on the basis of import data at Taric code level, supplemented by information from data collected in accordance with Article 14(6) of the basic Regulation. Some imports were disregarded because, on the basis of the information available, they appeared not to be the product under investigation.
(75)
It is estimated that the volume of imports from other third countries increased by 63 % from around 11 000 tonnes in 2006 to around 18 500 tonnes in the RIP. The market share of imports from other countries increased from 6,6 % in 2006 to 14,4 % in the RIP. The average price of imports from other third countries increased by 42 % between 2006 and the RIP. The main imports appear to be from the People’s Republic of China (PRC), Russia, Japan, and Mexico, which were the only countries with individual market shares higher than 1 % during the RIP. Imports from these countries are further examined in the following recitals. Imports from nine other countries account for a total market share of only around 2 % and are not examined further.
(76)
The market share of Chinese imports increased by 2,4 percentage points over the period considered (from 0,2 % to 2,6 %). The available information indicates that these imports were made at prices which were lower than those of the Union industry and also lower than those of the imports originating in India.
(77)
The market share of imports from Russia increased by 4,2 percentage points over the period considered (from 1,9 % to 6,1 %). The available information indicates that these imports were made at prices which were slightly lower than those of the Union industry, but higher than those of the imports originating in India.
(78)
The market share of imports from Japan decreased by 0,4 percentage points over the period considered (from 2,0 % to 1,6 %). The available information indicates that these imports were made at prices which were similar to, or above, those of the Union industry and also higher than those of the imports originating in India.
(79)
The market share of imports from Mexico increased by 1,0 percentage points over the period considered (from 0,9 % to 1,9 %). The available information indicates that these imports were made at prices which were higher than those of the Union industry and also higher than those of the imports originating in India.
(80)
In conclusion, it cannot be excluded that the development of imports from the PRC and from Russia could have contributed to some extent to the deterioration in the market share of the Union industry. However, given the general nature of the data available from the import statistics, which does not allow a price comparison by product type, as was possible for India on the basis of the detailed information provided by the exporting producer, the impact of the imports from the PRC and Russia cannot be established with certainty.
Table 15
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from other countries (tonnes)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Market share of imports from the other countries
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Price of imports from the other countries (EUR/tonne)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from the PRC (tonnes)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Market share of imports from the PRC
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Price of imports from the PRC (EUR/tonne)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from Russia (tonnes)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Market share of imports from Russia
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Price of imports from Russia (EUR/tonne)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from Japan (tonnes)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Market share of imports from Japan
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Price of imports from Japan (EUR/tonne)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
RIP
Volume of imports from Mexico (tonnes)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Market share of imports from Mexico
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Price of imports from Mexico (EUR/tonne)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Conclusion
(81)
As indicated in recital 49 the volume of imports from the country concerned has more than doubled between 2006 and the RIP. Given that consumption declined by almost 25 % over the same period, this resulted in a sharp rise in the market share held by Indian exporters from around 1,5 % in 2006 to around 5 % during the RIP. While Indian export prices to the Union increased considerably during the period considered as an effect of generally high market prices, they were still undercutting the prices of the Union industry.
(82)
Between 2006 and the RIP, and notwithstanding the existence of the anti-dumping and countervailing measures, a number of important indicators developed negatively: production and sales volumes decreased by 29 % and 39 % respectively, capacity utilisation went down by 28 % and was followed by a decrease in employment and productivity levels. Although a part of these negative developments may be explained by the strong decrease in consumption, which declined by almost 25 % over the period considered, the Union industry’s strong decrease in market share (down by 15,9 percentage points between 2006 and the RIP) must also be interpreted in the light of the constant increase in market share of imports from India.
(83)
As for the relatively high level of profits during the RIP, this was mainly due to the continued high level of prices, for the reasons explained in recital 62. It is concluded that the Union industry’s situation deteriorated overall during the period considered and that the Union industry was in a fragile situation at the end of the RIP, despite a relatively high level of profit at that stage, when its efforts to maintain sales volumes and a sufficient level of prices, in a situation of weakened demand, were hampered by the increased presence of the Indian dumped imports.
F. LIKELIHOOD OF CONTINUATION AND RECURRENCE OF INJURY
1. Preliminary remarks
(84)
As already seen, the imposition of anti-dumping measures has allowed the Union industry to recover only to some extent from the injury suffered. However, when the high levels of Union consumption experienced during most of the period considered disappeared during the RIP, the Union industry appeared in a fragile and vulnerable situation and still exposed to the injurious effect of the dumped imports from India. In particular, the ability of the Union industry to recover increased costs was weak at the end of the RIP.
2. Relationship between export volumes and prices to third countries and export volumes and prices to the Union
(85)
It was found that the average export price of Indian sales to non-EU countries was below the average export price to the Union and also below the prices on the domestic market. The Indian exporter’s sales to non-EU countries were made in significant quantities, accounting for the majority of its total export sales. Therefore, it was considered that, should measures lapse, Indian exporters would have an incentive to shift significant quantities of exports from other third countries to the more attractive Union market, at price levels, which, even if they were higher than the prices to third countries, would likely still be below the current export price levels to the Union.
3. Unused capacity and stocks in the Indian market
(86)
The cooperating Indian producer had significant spare capacities and planned to increase its capacity in 2010/2011. Therefore, the capacity to significantly increase export quantities to the Union exists, in particular because there are no indications that third country markets or the domestic market could absorb any additional production.
(87)
In its comments to the disclosure, the cooperating Indian producer alleged that its spare capacity was mainly due to the economic crisis and the related decrease in demand. However, a significant part of the company’s spare capacity can be explained by the fact that the company substantially increased its capacity between 2006 and the RIP. Furthermore, it should be noted that the company has planned additional increased capacity. Moreover, it should also be pointed out that there is another Indian producer which did not cooperate, that has similar capacity and utilisation and has also announced recently an even more substantial increase in capacity.
4. Conclusion
(88)
The producers in the country concerned have the potential to raise and/or redirect their export volumes to the Union market. Moreover, the prices of Indian exports to third countries are lower than those to the Union. The investigation showed that, on the basis of comparable product types, the cooperating exporting producer sold the product concerned at prices lower than those of the Union industry. These low prices would most likely decrease in line with the lower prices charged to the rest of the world. Such price behaviour, coupled with the ability of the exporters in the country concerned to deliver significant quantities of the product concerned to the Union market, would, in all likelihood, have a negative impact on the economic situation of the Union industry.
(89)
As shown above, the situation of the Union industry remains vulnerable and fragile. If the Union industry were to be exposed to increased volumes of imports from the country concerned at dumped prices, this would be likely to result in a deterioration of its sales, market share, sales prices, as well as a consequent deterioration of its financial situation to the levels found in the original investigation. On this basis, it is therefore concluded that the repeal of the measures would in all likelihood result in a worsening of the already fragile situation, and a recurrence of material injury to the Union industry.
G. UNION INTEREST
1. Introduction
(90)
In accordance with Article 21 of the basic Regulation, it was examined whether the maintenance of the existing anti-dumping measures would be against the interest of the Union as a whole. The determination of the Union interest was based on an appreciation of the various interests involved, i.e. those of the Union industry, of importers, and of users.
(91)
It should be recalled that, in the original investigation, the adoption of measures was considered not to be against the interest of the Union. Furthermore, the fact that the present investigation is a review, thus analysing a situation in which anti-dumping measures have already been in place, allows the assessment of any undue negative impact on the parties concerned by the current anti-dumping measures.
(92)
On this basis it was examined whether, despite the conclusions on the likelihood of a continuation or recurrence of injurious dumping, compelling reasons existed which would lead to the conclusion that it is not in the Union interest to maintain measures in this particular case.
2. Interest of the Union industry
(93)
The Union industry has proven to be a structurally viable industry. This was confirmed by the positive development of its economic situation observed after the imposition of the anti-dumping measures in 2004. In particular, the fact that the Union industry increased its profitability in the few years before the RIP contrasts sharply with the situation preceding the imposition of the measures. However, the Union industry has consistently lost market share while imports from the country considered have substantially increased in market share over the period considered. Without the existence of the measures, the Union industry would likely be in an even worse situation.
3. Interest of importers/users
(94)
None of the nine unrelated importers that were contacted came forward to cooperate.
(95)
Seventeen users came forward and submitted questionnaire replies. While most users have not sourced graphite electrodes from India for several years, and therefore remained neutral with respect to a possible continuation of the measures, six users have, at least to some extent, used Indian electrodes. Four users claimed that a continuation of measures would have a negative impact on competition. One association (Eurofer) strongly opposed a continuation of the measures and claimed that the measures resulted in Indian exporters largely withdrawing from the Union market. The association alleges that the continuation of measures would hamper steel producers in developing alternative sources of supply and would allow the Union industry to continue having a dominant, near duopoly position. However, it is clear from the development of the Indian imports after the imposition of the measures, that such a large withdrawal has not taken place; instead imports from India have increased significantly during the period considered. In addition, the investigation has shown that the graphite electrodes are increasingly entering the Union market from a number of other third countries. As for the strength of the position in the market of the Union industry, it is recalled that its market share has decreased by almost 16 percentage points over the period considered (see recital 55 above). Finally, this association also admitted that graphite electrodes represent only a relatively small component of the total costs of steel manufacturers.
(96)
It is further recalled that, in the original investigation, it was found that the impact of the imposition of measures would not be significant for the users (10). Despite the existence of measures for 5 years, importers/users in the Union continued to source their supply, inter alia, from India. No indications were brought forward either that there have been difficulties in finding other sources. Moreover, it is recalled that, as regards the effect of the imposition of measures on users, it was concluded in the original investigation that, given the negligible incidence of the cost of graphite electrodes on user industries, any cost increase was unlikely to have a significant effect on the user industry. No indications of the contrary were found after the imposition of measures. It is therefore concluded that the maintenance of the anti-dumping measures is not likely to have a serious effect on importers/users in the Union.
4. Conclusion
(97)
Given the above, it is concluded that there are no compelling reasons against the maintenance of the current anti-dumping measures.
H. ANTI-DUMPING MEASURES
(98)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend that the existing measures be maintained. They were also granted a period to submit comments subsequent to that disclosure. The submissions and comments were duly taken into consideration where warranted.
(99)
It follows from the above that, as provided for by Article 11(2) of the basic Regulation, the anti-dumping measures applicable to imports of certain graphite electrodes originating in India should be maintained. It is recalled that these measures consist of ad valorem duties.
(100)
The individual company anti-dumping duty rates specified in this Regulation are solely applicable to imports of the product concerned produced by these companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imports of the product concerned manufactured by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name and address, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to ‘all other companies’.
(101)
Any claim requesting the application of these individual anti-dumping duty rates (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (11) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company’s activities linked to production, domestic and export sales associated with, for instance, that name change or that change in the production and sales entities. If appropriate, the Regulation will then be amended accordingly by updating the list of companies benefiting from individual duty rates,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. A definitive anti-dumping duty is hereby imposed on imports of graphite electrodes of a kind used for electric furnaces, with an apparent density of 1,65 g/cm3 or more and an electrical resistance of 6,0 μ.Ω.m or less, currently falling within CN code ex 8545 11 00 (TARIC code 8545110010) and nipples used for such electrodes currently falling within CN code ex 8545 90 90 (TARIC code 8545909010) whether imported together or separately originating in India.
2. The rate of duty applicable to the net free-at-Union-frontier price, before duty, for the products described in paragraph 1 and produced by the companies listed below shall be as follows:
Company
Definitive Duty
(%)
TARIC Additional Code
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
All other companies
8,5
A999
3. Unless otherwise specified, the provisions in force concerning customs duties shall apply.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 13 December 2010.