ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
COMMISSION DECISION
of 29 September 2010
on State aid C 32/09 (ex NN 50/09) implemented by Germany for the restructuring of Sparkasse KölnBonn
(notified under document C(2010) 6470)
(Only the German text is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2011/526/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on Member States and other interested parties to submit their comments pursuant to those provisions (1),
Whereas:
1. PROCEDURE
(1)
Germany notified the measures on 21 October 2009.
(2)
By Decision of 4 November 2009 (2) (‘the opening Decision’), the Commission reached the preliminary conclusion that the recapitalisation measures of Sparkasse KölnBonn (‘the Bank’) constituted State aid and raised doubts as to whether the measures provided to Sparkasse KölnBonn could be found compatible with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU. Further, the Commission required the submission of a restructuring plan by the German authorities.
(3)
On 6 January 2010 the opening Decision was published in the Official Journal of the European Union and interested parties were requested to submit their comments.
(4)
On 11 February 2010 Germany submitted a restructuring plan which was discussed in a series of meetings and teleconferences during the period from December 2009 to September 2010.
(5)
Germany submitted further information and updates to the restructuring plan on 15 January, 10, 12 and 24 February, 10 and 26 March, 21 and 28 May, 8 and 11 June, 23 July, and 10 and 23 August 2010. The final version of the restructuring plan was submitted on 1 September 2010.
2. DESCRIPTION OF THE BENEFICIARY
(6)
Sparkasse KölnBonn is a German savings bank. It was created in its current form in 2005 as a result of the merger of Stadtsparkasse Köln and Sparkasse Bonn, whose owners (‘Träger’, responsible public institutions, hereinafter ‘owner’) were, respectively, the cities of Cologne and Bonn. The city of Cologne indirectly holds a 70 % stake in the new bank, the city of Bonn 30 %. Subsequent to this merger the role of owner of Sparkasse KölnBonn is performed by the association Zweckverband Sparkasse KölnBonn (‘Zweckverband’). The Zweckverband, which is incorporated under public law, is a special purpose association. The sole participants in the Zweckverband are the city of Cologne (70 %) and the city of Bonn (30 %).
(7)
At the end of 2008 Sparkasse KölnBonn was the second largest savings bank in Germany with a balance sheet of EUR 31 billion. At this point, Sparkasse KölnBonn had an Aa2 rating from Moody’s. This was changed to A1 on 15 March 2010.
(8)
Sparkasse KölnBonn provides banking services for retail clients (Privatkundengeschäft) and corporate clients (Firmenkundengeschäft). The Bank is, with a regional focus, active in project finance and capital markets (Kapitalmarktgeschäft), as well as in other financial activities such as asset management.
(9)
The Bank is active only in the Cologne-Bonn region, where it held a market share of approximately [30-35] (3) % in private customer deposits, around [20-25] % in loans to private customers and [15-20] % in credits to corporate clients in 2008 (4).
3. THE AID MEASURES
(10)
The capital of Sparkasse KölnBonn was strengthened by a total of EUR 650 million
(i)
by the issuance of certificates of participation (Genussrechte) at the end of 2008; and
(ii)
by a silent participation (Stille Einlage) at the beginning of 2009.
3.1. Certificates of participation (Genussrechte)
(11)
In December 2008 Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (‘Förderungsgesellschaft’) subscribed nominal participation certificates in Sparkasse KölnBonn amounting to EUR 300 million in two tranches of EUR 150 million.
(12)
Förderungsgesellschaft is a wholly-owed subsidiary of Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rhine saving banks association - ‘RSGV’). RSGV is the public-law association (‘Körperschaft des öffentlichen Rechts’) of all savings banks and their public owners located in the Rhineland and represents the Sparkassen and their (public) owners. According to its statute the objective of Förderungsgesellschaft is the promotion of savings banks belonging to RSGV. Förderungsgesellschaft can contribute to the capital of saving banks for the sole purpose of developing further credit-granting activities and can be granted loans.
(13)
The coupon of the certificates is 8 %. The lifetime of the certificates is until 31 December 2013. From a regulatory point of view the certificates of participation are Tier-2 capital.
(14)
The certificates of participation participate in yearly losses proportionately to the total of loss-absorbing equity. A […] carry forward of the payments on the participation certificates is attached to them, i.e. foregone payments on the participation certificates must be paid up to [2-6] years after they were due. The same applies to payments to top up the nominal value of the participation certificates if it is depleted due to absorption of losses.
(15)
In order to finance the certificates, Förderungsgesellschaft subscribed two loans with […]. These loans bear a fixed interest of [4-5] % over the lifetime of the certificates of participation. The loan is guaranteed to […] by RSGV, which will receive from Förderungsgesellschaft a guarantee remuneration of [1,8-2,5] %.
3.2. Silent participation
(16)
The silent participation contracts were concluded on 2 January 2009 and on 27 February 2009 between Sparkasse KölnBonn and the Zweckverband setting up a ‘Stille Gesellschaft’ for a total of EUR 350 million, paid out in two tranches, EUR 300 million on 2 January and EUR 50 million on 1 April 2009. The silent participation is a device by which the investor does not obtain any voting rights but receives a remuneration. The instrument is perpetual and acknowledged as Tier-1 core capital. The silent participation is held by the Zweckverband.
(17)
To finance the silent participation, the Zweckverband has contracted a loan of EUR 300 million for the first tranche. 50 % of the loan is provided by […] and the remaining 50 % by […]. The remuneration of the loan payable by the Zweckverband amounts to 12-month EURIBOR plus [0,7-1,1] %. The second tranche of EUR 50 million was refinanced using a loan from […], remunerated at EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Whilst there is no specific guarantee by either Cologne or Bonn, there exists an unlimited statutory liability of both cities for all liabilities of the Zweckverband pursuant to the statute of incorporation of the Zweckverband.
(18)
The remuneration paid by Sparkasse Köln Bonn for the silent participation is 12-month EURIBOR plus 7,25 %. That remuneration was set in line with a Fairness Opinion from Deutsche Bank. The payment of remuneration is subject to a balance sheet profit, and is foregone if Sparkasse KölnBonn reports no profit for the year. A payment is excluded if, at the time it is due, the capital ratio is below 9 % and in so far as the payment would lead to or increase a loss for the relevant accounting year. In case of deferral of the payment there is no carry-forward obligation to pay the foregone amount at a later point in time. Furthermore, the silent participation absorbs balance sheet losses in proportion to the total loss-absorbing capital.
4. THE RESTRUCTURING PLAN
(19)
According to the restructuring plan, Sparkasse KölnBonn will focus on its statutory business model of a regional savings bank. The Bank will concentrate on providing typical retail banking services to its traditional customer segments, being private customers and SMEs, and withdraw from other activities such as proprietary trading or investments in structured products and divest non-core subsidiaries. Further, the Bank will significantly reduce its administrative expenses.
4.1. Description of the restructuring plan
(20)
Sparkasse KölnBonn will focus on the services to customers located in the Cologne-Bonn region in the segments for private customers, private banking, SMEs, and corporate and institutional clients. The Bank will focus on corporate clients with a yearly turnover below EUR 250 million.
(21)
Sparkasse KölnBonn will reduce its largest credit exposures by limiting the credit lines, requesting additional collateral or transferring risks to other credit institutions. In the corporate clients segment, Sparkasse KölnBonn has already achieved a EUR 551,5 million reduction and will further decrease the exposure by EUR [900-1 100] million by the end of 2013 from the original level of EUR 2,8 billion in 2008. In addition credit exposure in the amount of EUR [800-900] million granted to institutions not connected with the Cologne-Bonn region will be reduced by the end of 2013 using the same instruments (see Annex I, point 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn has already decreased its proprietary trading portfolio from originally EUR 550 million to currently EUR [20-23] million, which will be further reduced to 0. The Bank will cease all proprietary trading activities in the future and considers giving up its status as trading book institute, thus accounting all remaining limited trading activities in the banking book. They will be qualitatively limited to certain products and have to respect a quantitative daily exposure limit (market risk EUR [3-5] million, see Annex I, point 2).
(23)
One of the main sources of Sparkasse KölnBonn’s losses in 2008 was its investments in so-called ABS and Strategic Assets Allocation (‘SAA’) portfolios. At the time of investment in ABS portfolio, Sparkasse KölnBonn acquired geographically diversified (5) and predominantly AAA-rated assets, including RMBSs (6), CDO (7) s, CMBSs (8), ABSs (9) and CLOs (10). As per the end of 2007 the ABS portfolio amounted to EUR 1,05 billion in Sparkasse KölnBonn’s accounts. SAA is an investment in special funds, through which Sparkasse KölnBonn held a diversified portfolio consisting among others of international equity shares, REIT (11) and bonds including High Yield and Emerging Markets. As per the end of 2007 this portfolio was accounted for at EUR 2,2 billion in Sparkasse KölnBonn’s books. Although Sparkasse KölnBonn aimed at widespread diversification of its ABS and SAA portfolios, they were significantly affected by the financial crisis. Both portfolios mainly contributed to the write-downs of EUR 249 million (12) that Sparkasse KölnBonn had to recognise on its investment portfolio in 2008, in addition to EUR 108 million already recorded in 2007.
(24)
In its restructuring plan Sparkasse KölnBonn classified the ABS and SAA investments as not in line with the risk profile and its strategic reorientation towards a traditional savings bank. As a result, the Bank decided to completely sell off or run down those commitments by 2014. Sparkasse KölnBonn reduced its SAA investment by half in March 2008 in order to limit its exposure to equities. Further divestments took place in 2009, resulting in the reduction of the SAA portfolio to EUR 468 million as per 30 September 2009. The impact of the remaining ABS exposure (nominally EUR 970 million as per 30 September 2009) on the Sparkasse KölnBonn’s accounts will be absorbed by provisioning and hedging in 2010. Finally in [2012-2014] the whole remaining portfolio is to be sold.
(25)
Sparkasse KölnBonn has started implementing a comprehensive cost-cutting programme, including staff reduction, internal processes optimisation and closure of 22 out of 131 existing branches by mid-2011. As a result, its administrative expenses will be gradually reduced by [5-8] % by 2014 (13).
(26)
Germany commits that the Bank will respect restrictions on coupon payments (Annex I, point 7), advertisement (Annex I, point 9) and acquisition bans (Annex I, point 8) and a price leadership ban which stipulates that until the end of 2014 Sparkasse KölnBonn will not offer better rates for deposits and mortgages than the best out of its 10 largest competitors (for deposits in terms of market shares of competitors active in the relevant market in the Cologne-Bonn region and for mortgages in terms of market share in new production in Germany, see Annex I, point 5).
4.2. Restructuring of subsidiaries
(27)
Sparkasse KölnBonn plans to reduce its holding of subsidiaries by one third. From the portfolio of subsidiaries, held at EUR 635 million in the Bank’s accounts as per 31 December 2008, EUR [20-40] million were sold or liquidated by the end of 2009 and a further EUR [180-250] million are to be divested. By implementing this measure, Sparkasse KölnBonn follows two aims depending on the type of the subsidiary. First, the divestments of non-core subsidiaries (14), which are active in regional development projects or communal and social housing, aim at reducing Sparkasse KölnBonn’s risk exposure and vulnerability. Second, the sale of stakes in entities which are only indirectly related to Sparkasse KölnBonn’s activities, aims at generating profits to finance the restructuring of Sparkasse KölnBonn (see Annex I, point 10). A complete list of subsidiaries to be divested is given in Annex I, points 10 and 13.
(28)
Examples of divestments in the second group are stakes in companies such as RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG and neue leben Pensionsverwaltung AG. Those sales have already been completed and have resulted in proceeds totalling approximately EUR [25-35] million.
(29)
For some subsidiaries, which account for approximately EUR [70-100] million, Sparkasse KölnBonn expects little interest from private third-party purchasers. That low interest is mainly due to the character of those entities, as they are small, involved in social housing and regional development in cooperation with the City of Cologne, or their ownership structure, which is already dominated by the City of Cologne. Therefore, the Bank is considering selling those activities to [the City of Cologne or a company associated with the City of Cologne]. The transfer would take place at market value, assessed by an independent expert. The assets held by the subsidiaries to be sold to the City of Cologne are mainly related to real estate activities.
(30)
In consequence of the implementation of the restructuring measures, the Bank will reduce its risk-weighted assets (RWA) by EUR [2-5] billion to EUR [15-20] billion (i.e. by [15-20] %) (without taking into account future growth in the core business over the restructuring period). If growth in the core business is taken into account, the reduction of RWA will amount to [10-15] % by 2014. Sparkasse KölnBonn’s […] will be reduced by EUR [4-6] billion to [20-30] billion (i.e. by [15-20] %) (without taking into account future growth in the core business over the restructuring period). When growth in the core business is accounted for, the restructuring measures will result in a total assets reduction of 5 %.
4.3. Ability to return to viability in base and stress case
(31)
Germany has submitted a base and a stress scenario with the aim of demonstrating Sparkasse KölnBonn’s ability to restore its long-term viability.
(32)
In the base case the submitted financial projections are based on assumptions which are in line with projections for Germany published by acknowledged economic institutes. It is assumed that GDP growth will remain at the same moderate level for the whole restructuring period. The unemployment rate is expected to continue rising until 2011 and fall slowly thereafter. Finally, it is expected that the currently unfavourable, low-interest rates environment will improve in 2010 and then remain unchanged for the rest of the restructuring period.
(33)
As illustrated in Table 1 below, in the base case Sparkasse KölnBonn is expected to return to profitability in 2010 and continuously improve its results until 2014. In 2014 the Bank will achieve a return on equity (ROE) of [9-10] %. Chart 1 below illustrates the main financial performance indicators of Sparkasse KölnBonn for the years 2008-2014.
Table 1
Sparkasse KölnBonn’s pre-tax profit 2010-2014 in base case
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Base case
-98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Chart 1
Sparkasse KölnBonn’s main financial performance indicators for 2008-2014 - base case
Indicators
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (EUR bn)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Tier-1 ratio (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
-13,5 %
-6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
In the stress case the macroeconomic assumptions are those of a continuation of the crisis until 2011 and slow recovery in 2012. The stress case assumes two additional years of unfavourable low interest rates compared with the base case.
(35)
In the stress case Sparkasse KölnBonn is expected to return to profitability in 2012 and continuously improve its results until 2014. In 2014 the Bank will achieve an ROE of [10-12,5] %. According to the stress case scenario, the capital ratios for Sparkasse KölnBonn and for the whole consolidated group will remain well above the minimum regulatory requirements throughout the restructuring period. Table 2 and Chart 2 below illustrate the main financial performance indicators of Sparkasse KölnBonn for the years 2008-2014 in the stress case.
Table 2
Sparkasse KölnBonn’s pre-tax profit 2010-2014 in stress case
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stress case
-98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Chart 2
Sparkasse KölnBonn’s main financial performance indicators for 2008-2014 - stress case
Indicators
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (EUR bn)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier-1 ratio (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
-13,5 %
-6,5 %
-[8-9] %
-[1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Because the current low level of short-term interest rates constitutes the main constraint on the Bank’s earnings, an additional sensitivity analysis of the interest rates has been conducted (scenario 1: upward shift of the interest curve by 100 bps, scenario 2: its downward shift by 50 bps). The analysis confirmed that further increasing interest rates would improve Sparkasse KölnBonn’s profitability, whereas decreasing interest rates would reduce its profitability, i.e. a linear decrease of 50 bps of the short-term interest rates would lead to a reduction of EUR [20-25] million of profits per year. Overall the sensitivity analysis provided by Germany demonstrates that Sparkasse KölnBonn’s vulnerability to major interest rate shocks is limited.
4.4. Corporate governance
(37)
Germany submitted information showing that the politically driven investments which contributed to Sparkasse KölnBonn’s difficulties were decided in the period 1997-2004, prior to the merger of Stadtsparkasse Köln with Sparkasse Bonn in 2005 which created Sparkasse KölnBonn in its current form. Those investments were also decided under a different legal framework, defined mainly by the Savings Banks Act of North Rhine-Westphalia (19). Since then, improvements to the corporate governance of Sparkasse KölnBonn have been implemented.
(38)
Due to the change in the structure of the Bank’s responsible public institution (Träger) after the merger of 2005, important decisions in the Zweckverband are taken by qualified majority of shareholder’s votes, which is set at 85 % at least, a level exceeding the participation held by any single city.
(39)
The number and size of the institute’s bodies have been reduced, including major reductions in the size of the Supervisory and Management Boards (20). The Participation Committee consisting of three members of the Management Board, which in the former Stadtsparkasse Köln was entitled to pre-decide on investment in subsidiaries, was dissolved. The Management Board took over responsibility for investment policy in respect of equity engagements, which are to be assessed according to economic criteria. Additionally, any new investment entered into by Sparkasse KölnBonn requires the approval of the Supervisory Board.
(40)
The changes in the Savings Banks Act obliged the Bank to establish risk and accounting committees and provide them with far-reaching control powers. The law also requires members of the Supervisory Board to possess qualifications necessary to assess and control operations of a savings bank. The Management Board bears sole and comprehensive responsibility for management of the Bank and is not bound by any instructions of the Supervisory Board or the shareholders.
(41)
In addition to the already implemented improvements to the corporate governance structure, Sparkasse KölnBonn will further strengthen its governance by increasing the number of independent (21) members of the Supervisory Board from two (at present) to four out of 18. The members of the Accounting Committee will be reduced from nine to seven and of the Risk Committee from nine to six respectively starting from 1 January 2011. The Participation and the Strategy Committees will be dissolved by the end of 2011 and the end of 2010 respectively. The former will naturally lose its importance once Sparkasse KölnBonn has divested the major part of its subsidiaries. The duties of the latter will be performed by the Management Board. Finally, the decision-making processes regarding acquisitions of companies will be amended and will involve unanimous decision-making in the Management Board and require investments that exceed EUR [2-5] million to have already been positively assessed by an independent expert, in the course of a due diligence or business valuation.
4.5. Hybrids
(42)
Sparkasse KölnBonn holds hybrid capital placed with third-party investors (private certificates of participation) in the amount of EUR 224 million. According to the information provided by Germany, the Genussrechte and the private certificates of participation rank pari passu. The silent participation is junior to both certificates. As shown in Table 3 below, since 2008 no coupon payments on hybrids have been made. In 2008 and 2009 the Genussrechte participated in the losses in the amount of EUR 57,4 million. The silent participation and the private certificates participated in the losses in 2009. Starting from 2010 the hybrid instruments will be topped up and from 2011 cancelled cumulative coupon payments will be caught up with by 2012. In 2013 all hybrids will be topped up, all cancelled coupon payments will be caught up with and a full coupon will be paid on each instrument. Given that the coupon payments are triggered either by a positive P&L or balance sheet result, Sparkasse KölnBonn does not have any discretion to suspend coupon payments if it operates profitably and any capital depletion has been replenished.
Table 3
Sparkasse KölnBonn’s profit distribution in 2009-2014 (base case)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Profit before tax
-98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Profit distribution according to capital instruments
State's certificates of
Loss absorption
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Principal replenishment
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Private certificates of
Loss absorption
0
12,5
0
0
0
0
0
Principal replenishment
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Silent participation
Loss absorption
0
19,5
0
0
0
0
0
Principal replenishment
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Germany has provided the commitment that the Bank will not proceed with any coupon payments on the hybrid capital held by private investors, except for what it is contractually obliged to pay (see Annex I, point 7).
4.6. WestLB
(44)
Another source of Sparkasse KölnBonn’s difficulties was its participation in WestLB. In the past Sparkasse KölnBonn incurred losses amounting to EUR […] million, because as a member of the regional savings banks association it contributed to the reserve fund established by the savings bank association as a safety net for its members and the Landesbanks. In the context of the WestLB rescue in 2008 the fund had to intervene. The remaining risk exposure is linked to Sparkasse KölnBonn’s indirect holding in WestLB and remaining indirect liability for WestLB’s bad bank via RSGV.
(45)
Although Sparkasse KölnBonn has not invested directly in WestLB, it is exposed to the stake in it held by RSGV, in which Sparkasse KölnBonn holds a direct stake of about 19 %. According to information provided by Germany, the risk that any impairment of RSGV’s book value for WestLB will have an impact on Sparkasse KölnBonn is very limited. First, WestLB has been valued by an independent party recently and its book value in RSGV accounts was reduced accordingly as per 31 December 2009 from the historic cost of EUR […] billion to EUR […] million as per 31 December 2009. Therefore the indirect stake of Sparkasse KölnBonn in WestLB amounts currently to approximately EUR […] million. Further, as Sparkasse KölnBonn is exposed to WestLB only by its stake in RSGV, only the intrinsic value of the latter is relevant for Sparkasse KölnBonn. This is influenced not only by the value of WestLB, but also other subsidiaries and investments held by RSGV. Valuation of other RSGV subsidiaries conducted at the end of 2009 disclosed significant latent reserves, which would suffice to cover even the potential worst case scenario write-down of WestLB to 0.
(46)
Sparkasse KölnBonn’s obligation to contribute [to the …] created to cover potential losses of the recently created WestLB bad bank amounts to EUR […] million over 25 years. However, this commitment will not impact the capacity of the Bank to meet its regulatory requirements in the future because the contributions [to the …] are to be made only out of future profits.
4.7. Partial early exit
(47)
Germany has provided a commitment that Sparkasse KölnBonn will repay part of the received capital earlier than provided for in the terms of the instruments (see Annex I, point 27). The repayment will take place starting in 2011 and involve two steps.
(48)
The first step consists of the sale of a EUR 150 million tranche […] to the Zweckverband. The transaction, and in particular the level of the purchase price, will leave Förderungsgesellschaft no better off than if it kept the instrument (22). The Zweckverband will then convert the Genussrechte, which are currently acknowledged as Tier-2 capital, into Tier-1 capital instruments. In particular, the new instrument would be subordinated, not be redeemed for at least 30 years and have non-cumulative coupon payments. That step will result in the improvement of Sparkasse KölnBonn’s Tier-1 capital ratio by [0,8-1,0] %.
(49)
The increase in the Tier-1 capital ratio allows for the second step, which is the buy-back by Sparkasse KölnBonn of the remaining tranche of the Genussrechte held by Förderungsgesellschaft in 2011 worth nominally EUR 150 million. Overall both steps will result in a decrease in the Tier-2 capital ratio by [0,5-1,0] %. Additionally, RSGV or another member of the savings bank sector will buy at market price the stakes of Sparkasse KölnBonn in two savings-bank-related […] (23) and […]. The sale of the indirect stake in the two entities would result in a further [0,2-0,5] % decrease in the Bank’s total assets. The sale of the two entities is closely linked to the repayment of the second tranche of the Genussrechte as RSGV will buy the two entities with the proceeds from the sale of the Genussrechte.
5. GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE ON THE RECAPITALISATION MEASURE
(50)
The Commission recalls that in this case it opened the formal investigation procedure on the recapitalisation measure regarding its compatibility with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU (24) as restructuring aid on 4 November 2009.
(51)
Further, the Commission expressed doubts as to whether adequate burden-sharing was ensured in any way and whether the distortion of competition was limited, as required by the State aid rules (paragraph 50 of the opening Decision).
(52)
Finally, given the uncertainty as to whether the difficulties of Sparkasse KölnBonn were due to investment decisions taken well before the crisis or rather to the crisis itself, the Commission did not conclude whether the recapitalisation measures would fall under Article 107(3)(b) TFEU or under Article 107(3)(c) TFEU. The Commission decided to proceed with an investigation of the facts in order to identify the proper legal basis to be applied and to take a position later in the process.
6. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
(53)
The Commission notes that no comments from interested third parties have been received with regard to the opening Decision on the recapitalisation measure.
7. COMMENTS FROM GERMANY
(54)
Germany indicated that it had reviewed the Commission’s Decision of 4 November 2009, in which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU. It informed the Commission that it upheld its opinion that the recapitalisation measures received by Sparkasse KölnBonn in the form of a silent participation and certificates of participation at the end of 2008 and the beginning of 2009 did not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU. Germany considered the measures to be in conformity with the market economy investor principle in accordance with the reasoning provided prior to the opening Decision (see paragraphs 24-28 of the opening Decision).
(55)
Germany disagreed with the Commission’s assessment that at the time the recapitalisation measures were executed, i.e. end 2008/beginning 2009, the market for hybrid instruments had completely dried up (25). More specifically, it disagreed with the Commission’s conclusion that no market economy investor or owner would have engaged in such an investment at the time, even at a higher price (see paragraph 38 of the opening Decision). It argued that market developments did not affect Sparkasse KölnBonn, which was able to issue junior debt both in the last 4 months of 2008 (totalling EUR [10-15] million) and in the first quarter of 2009 (totalling EUR [35-40] million) in tranches of up to several hundred thousand euro.
(56)
Finally, Germany contested whether the recapitalisation of Sparkasse KölnBonn by Förderungsgesellschaft involved any state resources.
(57)
Germany expressed, however, its confidence, that were the Commission to confirm its preliminary assessment regarding the State aid character of Sparkasse KölnBonn’s recapitalisation, the measures would be compatible with the internal market under Article 107(3)(b) TFEU.
(58)
Germany argued that the restructuring plan complied with all the conditions set forth in the Commission’s Communication of 23 July 2009 on the return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules (26) (‘Restructuring Communication’).
(59)
In Germany’s opinion the restructuring plan ensures that Sparkasse KölnBonn’s long-term viability is restored, Sparkasse KölnBonn provides a sufficient own contribution to the restructuring costs and distortions of competition are limited by substantial structural and behavioural measures.
(60)
The commitments provided by Germany are set out in Annexes I to III and form an integral part of this Decision. In order to ensure that the commitments will be implemented, a monitoring trustee will be appointed. The appointment procedure and the responsibilities of the monitoring trustee are set out in Annex II. Further, Germany has committed itself to a timeline for divestments (see Annex I, points 10 and 13). Should the committed timeline for divestiture not be met, a divestiture trustee will be appointed and will perform his duties in accordance with the conditions stipulated in Annex III.
8. ASSESSMENT
8.1. Existence and amount of the aid
(61)
The Commission must assess whether the measures concerned constitute State aid. Article 107(1) TFEU provides that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings is, in so far as it affects trade between Member States, incompatible with the internal market.
(62)
In the opening Decision (section 5.1) the Commission reached the preliminary conclusion that the recapitalisation measures of Sparkasse KölnBonn constituted State aid. The Commission cannot agree with Germany’s reasoning according to which the measures did not constitute aid inasmuch as the conditions of both instruments were in line with what a market economy investor would have accepted. Even if the remuneration on both instruments was in line with the interest paid on comparable instruments until the beginning of 2008, it was too low in the case of Sparkasse KölnBonn given the high risk resulting from the lack of profitability of the Bank. At the time of the recapitalisation, the market for hybrid instruments had even completely dried up. Therefore, in the context of the case and in particular the situation of the market, the Commission could not accept the argument that a market economy investor would have made the investment at the time, not to mention investing on equivalent terms.
(63)
The investigation did not reveal any information which would have altered this assessment. Junior debt issuances by Sparkasse KölnBonn at the end of 2008 and in the first quarter of 2009 do not provide reliable evidence that the markets for hybrid instruments were active owing to the very limited amount of single tranches involved. Tranches of hybrid instruments worth several hundred thousand euro represent a considerably different level of risk from an instrument worth nominally EUR 150 million and are therefore much easier to absorb by the private markets. Therefore, the Commission upholds its view that no market economy investor would have acquired a hybrid instruments issue of comparable size and characteristics as Sparkasse KölnBonn’s recapitalisation measures at that time.
(64)
As regards the nature of the resources used to recapitalise Sparkasse KölnBonn by Förderungsgesellschaft, the Commission recalls that it has already established in its case practice that means provided by RSGV are resources directly or indirectly controlled by public authorities (27). The Commission considers that this also applies to Förderungsgesellschaft, which is a wholly-owned subsidiary of RSGV. Therefore, these resources are state resources within the meaning of Article 107(1) TFEU.
(65)
In the light of the above, the Commission confirms the provisional conclusion reached in the opening Decision that the recapitalisation measures in favour of Sparkasse KölnBonn constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
(66)
The Commission furthermore notes that the rescue aid measures have been converted into restructuring aid which continues to constitute an advantage for the Bank. The measures allowed the Bank to obtain financing in a situation where it was unable to raise capital on the market, especially in the financial and economic crisis. This gives an economic advantage to the Bank and strengthens its position compared with that of its competitors in Germany and other Member States that are not benefiting from the same support. The measures must therefore be regarded as liable to distort competition and affect trade between Member States.
(67)
The aid element in the capital injections amounts to EUR 650 million and represents 3,3 % in relation to the Bank’s risk weighted assets (end of 2008).
8.2. Compatibility of the aid with the internal market
8.2.1. Legal basis for the compatibility assessment
(68)
In its opening Decision of 4 November 2009, the Commission did not conclude what would be the proper legal basis for the analysis of the recapitalisation measures. Based on the information available at that time, the decisions to invest in regional development projects taken in the period considerably before the financial crisis seemed to be the major source of Sparkasse KölnBonn’s difficulties. As the crisis appeared only to have exacerbated existing problems of the Bank, the application of Article 107(3)(c) TFEU was not excluded. On the other hand, the implementation date of the recapitalisation measures at the peak of the financial crisis and the Commission’s financial crisis banking case practice suggested the application of Article 107(3)(b) TFEU.
(69)
Further, even if previous decisions made reference to the Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (28) (‘Restructuring Guidelines’), the Commission has clarified in point 49 of the Restructuring Communication that all aid notified to the Commission before 31 December 2010 will be assessed as restructuring aid to banks pursuant to the Restructuring Communication instead of the Restructuring Guidelines.
(70)
Given the continuing sensitivity of the banking sector in Germany the Commission concludes that the potential dissolution of one of the biggest saving banks in Germany due to the […] would have had systemic implications and therefore threatened financial stability in Germany.
(71)
Therefore, Article 107(3)(b) TFEU is the appropriate legal basis for assessing whether the aid received by Sparkasse KölnBonn is compatible with the internal market as restructuring aid in order to preserve financial stability.
8.2.2. Compatibility of the restructuring aid with the internal market
(72)
According to the Restructuring Communication, first, the restructuring plan has to demonstrate that the restructuring process which a beneficiary of State aid is undergoing is suitable to restore its long-term viability. Second, the aid amount must be limited to the minimum necessary and both the beneficiary and its capital holders should contribute to the restructuring as much as possible with their own resources. Third, measures need to be in place to limit distortion of competition created by artificially supporting the market power of the beneficiary and to ensure a competitive banking sector. Finally, monitoring and procedural issues need to be addressed.
(i) Restoration of long-term viability
(73)
In line with points 9 to 11 of the Restructuring Communication, Germany submitted a comprehensive and detailed restructuring plan which provides complete information on the business model. The plan also identifies the causes of the difficulties faced by the Bank.
(74)
As regards its business model, Sparkasse KölnBonn intends to refocus on the traditional regional savings bank business activities. It will provide a full range of retail banking products to its core customer segments in the Cologne-Bonn region: retail, SMEs as well as smaller corporate customers and institutional clients located in the region. As a consequence, Sparkasse KölnBonn will concentrate on its statutory activities and capitalise on its core competence, while withdrawing from those areas which have been at the origin of its financial difficulties. In particular, Sparkasse KölnBonn ceases proprietary trading, all non-core subsidiaries and investments in SAA and ABS portfolios. The Commission considers that the new business model of the Bank is viable and sustainable in the long term.
(75)
Sparkasse KölnBonn’s difficulties were mainly attributable to three activities: (i) regional development projects, (ii) investments in ABS and SAA portfolios and (iii) the Bank’s investment in WestLB.
(76)
Already in 2008 Sparkasse KölnBonn initiated the sale or liquidation of non-core subsidiaries related to regional development. The full cessation of these activities constitutes a necessary and appropriate measure to remove the Commission’s concerns as the divestments set an ultimate limit to any future losses or risk exposure resulting from the subsidiaries. Additionally, the measure frees up capital as well as management capacities, which can be re-employed in the core business of the Bank. Furthermore the divestments will also reduce the Bank’s balance sheet by approximately EUR [180-230] million ([0-2] %) (29).
(77)
As the activities of the subsidiaries to be sold to the City of Cologne are mainly real estate development and real estate-related services, the Commission does not consider that the application of the Communication on the treatment of impaired assets in the Community banking sector (30) (‘Impaired Assets Communication’) is necessary or appropriate in this case. The book values of these subsidiaries have been significantly written down in the past years in order to bring them in line with their market values. Therefore significant further losses for the Bank due to the sale of the subsidiaries are not expected. Furthermore, the commitment of Germany that the Bank will sell at market value, which will be determined by an independent expert, ensures that no additional State aid is involved in the transactions.
(78)
Another source of the Bank’s problems was the ABS and SAA portfolios. Those investments have already been significantly reduced. Sparkasse KölnBonn will withdraw completely from those portfolios by the end of 2014. As those investments are outside the scope of the new business model of the Bank, the withdrawal from those portfolios is a necessary step in the implementation of Sparkasse KölnBonn’s strategy. The current book values of the remaining assets in the ABS and SAA portfolios are overall in line with their market value. Therefore the remaining risk exposure stemming from those portfolios is limited and does not affect the viability of the Bank.
(79)
Finally, the Bank’s remaining exposure to WestLB, which in the past resulted in Sparkasse KölnBonn’s losses of EUR […] million, is limited in size and compensated by reserves in the investment portfolio of RSGV. Further, the contribution of the Bank [to the …] is to be made only out of future net profits. Therefore, the obligation of Sparkasse KölnBonn to contribute [to the …] will not endanger Sparkasse KölnBonn’s long-term viability. Additionally, the Commission views positively the fact that the Bank’s contributions can take place only once the State’s capital has been remunerated in line with the recapitalisation terms.
(80)
The Commission notes that the Bank has already addressed and will further address the weaknesses of its corporate governance. The change in the shareholders structure and the qualifying majority voting introduced in the light of the merger of Stadtsparkasse Köln with Sparkasse Bonn in 2005 ensures that the political interests of the owners do not overrule the economic interests of the Bank. Further, the changes in the structure and size of Sparkasse KölnBonn’s bodies as well as in the decision-making process lead to improved accountability of the top management. Fewer divided responsibilities, as well as a higher proportion of personnel who are not politically driven and who are [external …] experts in the Bank’s bodies, will increase the transparency and efficiency of the decision-making process. Together with the change in the shareholder structure, those measures address the sources of Sparkasse KölnBonn’s difficulties as they minimise the risk that Sparkasse KölnBonn will engage in politically-driven projects conflicting with the economic interests of the Bank. Further, the independence of the Bank’s management seems to be sufficiently anchored in the existing law. The fact that Sparkasse KölnBonn provided evidence that since 2004 the Bank has not engaged in new politically-driven projects shows that the implemented measures are effective. Overall, the new corporate governance code is in line with what was achieved in comparable cases (31). Therefore, the implemented and committed changes of the corporate governance of Sparkasse KölnBonn can be considered adequate and sufficient to contribute to the restoration of the Bank’s long-term viability.
(81)
The Commission considers that Sparkasse KölnBonn’s restructuring plan meets the requirements set out in points 9 and 12-15 of the Restructuring Communication, namely that the restructuring plan should also demonstrate how the Bank will restore its long-term viability without State aid as soon as possible. In particular, the Bank should be able to generate an appropriate return on equity, while covering all the costs of its normal operations and complying with the relevant regulatory requirements.
(82)
First, Sparkasse KölnBonn has provided financial projections for the period 2008-2014, giving information on the revenues, costs, impairments, profits and capital position of the Bank. The Commission finds that the base case projections provided are based on reasonable underlying macroeconomic assumptions. The Bank expects to generate profits again in 2010 and continuously improve its yearly results over the whole restructuring period. Further, in 2014 ROE will reach a level of [9-10] %, which appears to be an adequate level of remuneration for a retail bank in normal market conditions. Furthermore, starting from 2013 Sparkasse KölnBonn will fully remunerate the aid measures. The Bank’s capital ratios remain well above the minimum regulatory requirements with the Tier-1 ratio improving from 6,1 % in 2009 to [8-9] % in 2014.
(83)
Second, Sparkasse KölnBonn demonstrated that it is able to withstand a stress scenario. The assumptions of the stress scenario have been assessed as reasonable. As the stress scenario demonstrates that Sparkasse KölnBonn will exceed its regulatory capital requirements, the Bank can be regarded as meeting the requirements of paragraph 13 of the Restructuring Communication. Further, the sensitivity analysis shows that the Bank is capable of withstanding a significant change in interest rates in the future.
(84)
Finally, Sparkasse KölnBonn presented a partial early exit strategy. The partial repayment of the state capital should be possible without depleting the capital base of the institution, as Sparkasse KölnBonn’s Tier-1 capital ratio is projected to reach [6-7] % in 2010 and will exceed this level afterwards in the base case scenario and also remain well above the regulatory minimum in a stress case scenario in the restructuring plan. The partial early exit does not involve additional aid either to Sparkasse KölnBonn or to other entities which are part of the transaction. First, due to the design of the purchase price to be paid for the first EUR 150 million tranche of the Genussrechte, which closely simulates the cash flow Förderungsgesellschaft would receive had it kept the instrument, Förderungsgesellschaft would be left no better off. Second, the transaction takes place between two public entities. Further, as the instrument to be converted into Tier-1 capital already qualifies as aid and Sparkasse KölnBonn will pay the same remuneration to the Zweckverband after the conversion, the Commission does not see any additional aid involved in the conversion. Finally, the buy-back by Sparkasse KölnBonn of the second EUR 150 million tranche will also closely simulate the cash flow Förderungsgesellschaft would have received had it kept the instrument.
(85)
Consequently, the Commission considers that the restructuring plan submitted by Sparkasse KölnBonn fulfils the requirements of the Restructuring Communication with regard to the restoration of the long-term viability and thereby allays the doubts expressed in the opening Decision.
(ii) Own contribution/burden-sharing
(86)
As stated in the Restructuring Communication, banks and their stakeholders need to contribute to the restructuring as much as possible in order to ensure that aid is limited to the minimum necessary. This implies that banks use their own resources to finance the restructuring, for instance by selling assets, while the stakeholders should absorb the losses of the bank where possible. The measures committed to by Sparkasse KölnBonn ensure that own resources are used and that private investors holding hybrid capital of the Bank contribute to the restructuring.
(87)
The restructuring plan does not contain any elements that suggest that the aid exceeds the means required to cover those costs which are triggered by the restoration of viability. The aid received is required to ensure that Sparkasse KölnBonn will have reasonable capital buffers in the base case and will be able to comply with regulatory capital requirements in a stress scenario.
(88)
In respect of the contribution to restructuring costs through internal resources generated by Sparkasse KölnBonn, the Commission notes that the Bank is implementing cost-cutting measures. The cost-cutting measures will result in a reduction of annual costs by EUR [25-35] million by the end of the restructuring period, which represents about [5-8] % of the total costs in 2009.
(89)
Further, the divestments of profitable non-core subsidiaries will generate proceeds which can be used to finance the restructuring costs.
(90)
The Bank has no discretion to suspend or delay the payment of a coupon on the hybrid instruments if it generates a profit in a given year. However, the holders of hybrid instruments also bear to the extent possible the losses incurred by Sparkasse KölnBonn, as both coupon payment and principal of the hybrid capital were suspended or participated in the absorption of Sparkasse KölnBonn’s losses. Therefore, the Commission considers that the maximum possible burden-sharing from its private hybrid investors is ensured and therefore the requirements of the Restructuring Communication for the contribution to the restructuring costs by the private investors are met.
(91)
Point 24 of the Restructuring Communication states that an adequate remuneration of the state capital is also a means of achieving burden-sharing. In this respect the Commission considers the level of remuneration set in the terms of recapitalisation measures is appropriate in association with the other burden-sharing measures described above. The projected profits will allow the Bank to remunerate the state capital and pay suspended coupons in line with the terms of the recapitalisation starting from 2011 for Genussrechte and from 2013 for silent participation, after the nominal capital of the instruments has been topped up. It should be noted that the interest on the Genussrechte held by the State is cumulative for [2-6] years and the capital depleted due to loss absorption is to be topped up in the case of both recapitalisation instruments. Therefore, according to the financial projections in the base case the unpaid interest on the Genussrechte and depleted principal of both instruments will subsequently be recovered by the State.
(92)
In the light of the above, the Commission considers that the restructuring plan submitted by Germany provides for a sufficient own contribution to the restructuring and therefore allays the doubts expressed in the opening Decision.
(iii) Measures limiting the distortion of competition
(93)
The Restructuring Communication requires that the restructuring plan proposes measures limiting distortions of competition and ensuring a competitive banking sector. Moreover, they should also address moral hazard issues and ensure that State aid is not used to fund anti-competitive behaviour.
(94)
The package of measures sufficiently addresses the issue of moral hazard. Sparkasse KölnBonn is committed to implementing a comprehensive sale of profitable non-core businesses. These include the stake in […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG and Neue Leben Pensionsverwaltung AG, which are significant […] of Sparkasse KölnBonn.
(95)
The German authorities have provided a detailed timeline for planned divestments and committed to the appointment of a monitoring trustee in order to ensure that the commitments will be carried out in a timely manner. A divestiture trustee would be appointed for the divestments if the committed timeline is not met.
(96)
The restructuring of the Bank includes a reduction of Sparkasse KölnBonn’s presence in certain customer segments. Those measures will allow competitors to access parts of the Bank’s large corporate and institutional clients. Since it affects mainly large entities, which generally have access to the capital markets, the Commission considers the risk of negative impact on the real economy of this measure to be negligible.
(97)
Further, as a consequence of the implementation of the restructuring measures, Sparkasse KölnBonn will reduce its total assets by [15-20] % in terms of RWA ([15-20] % in terms of total assets) on a pro forma basis and by [10-15] % including future growth (5 % in terms of total assets). The reduction will be mainly driven by the withdrawal from the SAA and ABS investments, the cessation of proprietary trading ([6-8] % in RWA terms, [6-8] % in terms of total assets) and the reduction of large credit exposures and credit lines to institutional clients (RWA: [5-7] %, total assets: [5-7] %).
(98)
In view of the amount of aid in the present case (3,3 % of RWA), these measures can be considered to be sufficient and proportionate in terms of the reduction of the Bank’s size and scope of activities. Sparkasse KölnBonn is active only in the Cologne-Bonn region, where it has a significant ([18-23] % - [30-35] % depending on the product), but not dominant market position. Moreover, the Bank does not act as a price leader in its core business segments. For this reason, additional measures aiming at further reducing the Bank’s market share in its core retail market do not appear to be appropriate in the case of Sparkasse KölnBonn. First, the Commission notes that the core activity was not the source of the Bank’s difficulties. Further, Germany provided sufficient evidence showing that such measures would be difficult and disproportionately costly to implement, thereby negatively affecting the underlying earning ability of the Bank, and would constitute a threat to the long-term viability of Sparkasse KölnBonn. Furthermore such measures would adversely affect Sparkasse KölnBonn’s core business segments, SMEs and private customers, which, however, were not the source of the Bank’s difficulties. Finally, given the limited alternative sources of financing for those customer groups and Commission’s case practice, which is aimed at maintaining lending to the real economy, the Commission finds that further constraints to Sparkasse KölnBonn’s scope of activities would impact its core business and would therefore be harmful both to the Bank and to the markets it serves.
(99)
The Commission also notes the behavioural commitments provided by Sparkasse KölnBonn and Germany. Those commitments include a price leadership ban and an advertisement ban on the state support, thus preventing Sparkasse KölnBonn from using the aid to fund anti-competitive market conduct. In line with point 40 of the Restructuring Communication, the acquisition ban furthermore ensures that the State aid will not be used to take over competitors.
(100)
On the basis of the above, the Commission considers that the scale and nature of the measures proposed by Sparkasse KölnBonn are sufficient and adequate to address any distortions of competition. Therefore, the restructuring plan of Sparkasse KölnBonn fulfils the requirements of the Restructuring Communication in terms of viability, burden-sharing and measures to mitigate the distortion of competition and hence allays the doubts expressed in the opening Decision.
8.2.3. Monitoring
(101)
Pursuant to section 5 of the Restructuring Communication, regular reports are required to allow the Commission to verify that the restructuring plan is being implemented properly. Germany will appoint a monitoring trustee who will provide semi-annual monitoring reports. The first report is due in February 2011. The Commission, therefore, finds that proper monitoring of the implementation of the restructuring plan is ensured.
(102)
The Commission finds that the restructuring plan set out in chapter 4 of this Decision is compatible with Article 107(3)(b) TFEU.
9. CONCLUSION
(103)
The Commission concludes that the restructuring measures are apt to enable Sparkasse KölnBonn to restore its long-term viability, sufficient in respect to burden-sharing and appropriate and proportional to offset the market-distorting effects of the aid measures in question. It therefore considers that the submitted restructuring plan fulfils the criteria of the Restructuring Communication and the restructuring measures can therefore be considered compatible with the internal market pursuant to Article 107(3)(b) TFEU. The capital injection measures can therefore be approved in accordance with the restructuring plan,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The restructuring aid provided to Sparkasse KölnBonn by its public shareholders constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
The aid is compatible with the internal market, subject to implementation of the restructuring plan and fulfilment of the commitments set out in Annexes I, II and III.
Article 2
This Decision is addressed to the Federal Republic of Germany.
Done at Brussels, 29 September 2010.