PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 906/2011
ze dne 2. září 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antisubvenční šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (3) konečné vyrovnávací clo na další období pěti let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) v návaznosti na částečný prozatímní přezkum (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců.
1.2 Stávající antidumpingová opatření
(2)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (5) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antidumpingové šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (6) konečné antidumpingové clo na další období pěti let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 v návaznosti na poslední přezkumné šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybovala v rozmezí od 87,5 EUR do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingová opatření“).
(3)
Rozhodnutím 2000/745/ES (7) přijala Komise závazky nabídnuté několika vyvážejícími výrobci stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazky“).
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem.
(5)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Uvedené snížení celkové výše subvencí je patrně především důsledkem významného poklesu výhod využitých v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)“.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 10. června 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (8) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „stávající přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
1.4 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Bombaji v Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Bombaji (regionální kancelář generálního ředitelství pro zahraniční obchod).
1.5 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.6 Souběžné antidumpingové šetření
(12)
Dne 10. června 2010 (9) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (10) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
(13)
V rámci souběžného antidumpingového šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, a proto bylo šetření ukončeno beze změny stávajících antidumpingových opatření použitelných na žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl stávající přezkum omezen na zjištění subvencování ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1. Subvencování
(16)
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“);
d)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
f)
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Regionální režimy:
g)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice.
(17)
Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FTP 04-09“ a „FTP 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I”, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(18)
Režim f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(19)
Režim g) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.1.1 Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(21)
Režim předběžného povolení sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 22. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim PP na fyzický vývoz a režim PP na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(22)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení,
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel povolení může - do určité mezní hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v) ARO: držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(23)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získal žadatel úlevy spadající pouze do jednoho podrežimu vztahujícího se k dotyčnému výrobku, a to.: iv) domnělý vývoz v rámci režimu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(24)
Pokud jde o využití režimu PP pro domnělý vývoz během období přezkumného šetření, jsou povolený dovoz i povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotyčného výrobku a vydává je indická vláda.
(25)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(26)
Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců) po vydání povolení.
(27)
Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilými vstupními materiály mohou být také suroviny používané při výrobě předcházejících výrobků. Dále vyšlo najevo, že žadatel, ačkoli je to jeho povinností, nevedl pro všechny licence registr spotřeby výše uvedený ve 25. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. Žadatel i přes porušení tohoto požadavku využíval výhody v rámci režimu PP, které kromě toho, s ohledem na zjištěné nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů, převyšovaly rozsah stanovený právními předpisy.
d) Závěr
(28)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění vývozci, jenž je předmětem šetření.
(29)
Navíc režim PP pro domnělý vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(30)
Stávající přezkum tudíž potvrdil, že hlavní podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, protože se zjistilo, že jsou nadměrně velkorysé a že indická vláda nepožaduje zpět výhody získané navíc. Neprováděla se účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Navíc se potvrdilo, že ačkoli to vyžaduje zákon, není v praxi zaručeno zapojení autorizovaných účetních do ověřovacího procesu.
(31)
Režim PP pro domnělý vývoz je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(32)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení a písm. i) jeho přílohy I lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(33)
Výše subvencí pro žadatele byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podrežimu domnělého vývozu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(34)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,52 %.
3.1.2 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(35)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(36)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(37)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz výše 24. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovezeného obsahu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 Rs/kg.
(38)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(39)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(40)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příruček HOP I 04-09 a HOP 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(41)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěr
(42)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(43)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(44)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(45)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(46)
Bylo zjištěno, že výhody vyplývající z režimu DEPB se soustředily na dotčený výrobek. Proto se považuje za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí týkajících se dotčeného výrobku provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(47)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(48)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(49)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 7,52 %.
3.1.3 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(51)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(52)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Režim EPCG stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě daného množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(53)
Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
d) Závěr
(54)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(55)
Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(56)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků používaných v petrochemickém odvětví a dalších odvětvích, na něž žadatel dostal takovéto výhody, na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry uplatňovaná žadatelem na prodej v průběhu období přezkumného šetření.
(58)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat petrochemického odvětví a dalších odvětví, na něž byly tyto výhody během období přezkumného šetření získány (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(59)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření činí 1,49 %.
3.1.4 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)
a) Právní základ
(60)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(61)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(62)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 (C) příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % až 3 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(63)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků.
(64)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Závěr
(65)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(66)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(67)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(68)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce na vývoz dotčeného výrobku a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem využívajícím tohoto režimu na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(69)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(70)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,87 %.
3.1.5 Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)
(71)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu FPS žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.1.6 Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)
(72)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu ITES žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.1.7 Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice
(73)
Stát Gudžarát poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě osvobození a/nebo odkladu daně z prodeje a nákupu, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
a) Právní základ
(74)
Podrobný popis tohoto režimu, tak jak je uplatňován vládou státu Gudžarát, je uveden v usnesení vlády státu Gudžarát č. INC-1095/2000(3)/I ze dne 11. září 1995, ve vládním oznámení finančního odboru č. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH ze dne 1. dubna 2006 a v pravidle 18 A pravidel státu Gudžarát týkajících se daně z přidané hodnoty (2006).
b) Podmínky pro poskytování podpory
(75)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví, které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Praktické provádění
(76)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Gudžarát, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny nebo kterým bylo využívání pobídkových režimů „zakázáno“. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(77)
Pobídky mohou být poskytnuty kdykoli, neboť neexistují žádná časová omezení ani pro podání žádosti o pobídky, ani pro splnění množstevních kritérií.
d) Závěr
(78)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Gudžarát, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a nákupu, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(79)
Režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(80)
Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(81)
Žadatel tvrdil, že již není způsobilý využívat výhod v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát zaměřeného na kapitálové investice pro jeden ze svých závodů. Šetření toto tvrzení potvrdilo. Během stávajícího šetření pozbyla platnosti způsobilost společnosti týkající se dalšího z jejích závodů. Subvence získané v souvislosti s činností těchto závodů tedy nebyly při výpočtu výše subvence zohledněny.
(82)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a nákupu běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 0,31 %.
3.1.8 Výše napadnutelných subvencí
(83)
Celková výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 10,73 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(84)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.2 Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(85)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování.
(86)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během stávajícího přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Nejsou k dispozici doklady o tom, že tyto uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové.
(87)
Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
4. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
4.1 Vyrovnávací opatření
(88)
V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněními stávajícího přezkumu uvedenými v oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se rozpětí subvencování pro žadatele snížila z 13,8 na 10,7 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1286/2008.
(89)
Změněná sazba vyrovnávacího cla by měla být stanovena výší nové sazby subvencování, zjištěnou při tomto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření zůstávají vyšší.
(90)
Aby se předešlo tomu, že kolísání cen PET způsobované kolísáním cen ropy povede k vybírání vyšších cel, bylo při původním antisubvenčním šetření rozhodnuto, že opatření by měla mít podobu zvláštního cla. Ze stejného důvodu se má za to, že tento přístup by měl být použit v rámci stávajícího přezkumu. Upravená výše zvláštního cla tedy činí 90,4 EUR/t.
4.2 Antidumpingová opatření
(91)
Změna sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 192/2007 na dovoz PET vyrobených žadatelem.
(92)
Při všech předchozích šetřeních bylo antidumpingové clo upraveno, aby se zabránilo dvojímu započtení účinků výhod vyplývajících z vývozních subvencí. V této souvislosti čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 základního nařízení stanoví, že na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Při předchozích šetřeních i při stávajícím přezkumu bylo zjištěno, že některé z prošetřovaných režimů subvencí, které byly shledány napadnutelnými, představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. V souvislosti s ostatními režimy subvencí a zejména s pobídkovým režimem vlády státu Gudžarát nebyly předloženy žádné důkazy ani žádné argumenty, ze kterých by vyplývalo, zda a do jaké míry jsou tytéž subvence vyrovnávány dvakrát, když je na tentýž dovážený výrobek uloženo antidumpingové a vyrovnávací clo. Konkrétně neexistovaly žádné důkazy, že v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát se snížila vývozní cena výrobku jiným způsobem než cena výrobků prodávaných na domácím trhu. Pobídkový režim vlády státu Gudžarát tedy ovlivňuje ceny, za které výrobce prodává své zboží na domácím trhu a na vývozních trzích, stejným způsobem a ve stejné míře.
(93)
Jako takové tyto subvence ovlivňovaly pouze vývozní cenu žadatele, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Jinými slovy, konečná dumpingová rozpětí stanovená při původním antidumpingovém šetření byla zčásti způsobena existencí vývozních subvencí.
(94)
Sazby konečného antidumpingového cla pro žadatele proto nyní musí být upraveny tak, aby zohledňovaly přezkoumanou výši výhody získané z vývozních subvencí v průběhu období přezkumného šetření v rámci stávajícího přezkumu a aby odrážely skutečné dumpingové rozpětí zachované po uložení upraveného konečného vyrovnávacího cla k vyrovnání účinku vývozních subvencí.
(95)
Jinými slovy se budou muset za účelem úpravy dříve zjištěných dumpingových rozpětí zohlednit nové výše subvencí.
(96)
Sazba antidumpingového cla pro žadatele by tedy měla činit 132,6 EUR za tunu.
(97)
Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Limited v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 193/2007 se nahrazuje tímto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(v EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
„Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Článek 2
Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Ltd v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 192/2007 se nahrazuje tímto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
„Indie
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2011.
COUNCIL IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 906/2011
of 2 September 2011
amending Regulation (EC) No 193/2007 imposing a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate originating in India, and amending Regulation (EC) No 192/2007 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of certain polyethylene terephthalate originating in, inter alia, India
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1) (the basic Regulation), and in particular Articles 19 and 24 thereof,
Having regard to the proposal submitted by the European Commission after consulting the Advisory Committee,
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. Previous investigation and existing countervailing measures
(1)
By Regulation (EC) No 2603/2000 (2), the Council imposed a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) originating, inter alia, in India (the original anti-subsidy investigation). Following an expiry review, the Council, by Regulation (EC) No 193/2007 (3), imposed a definitive countervailing duty for a further period of 5 years. The countervailing measures were amended by Council Regulation (EC) No 1286/2008 (4) following a partial interim review (the last review investigation). The countervailing measures consist of a specific duty. The rate of the duty ranges between EUR 0 and EUR 106,5 per tonne for individually named Indian producers with a residual duty rate of EUR 69,4 per tonne imposed on imports from other producers.
1.2. Existing anti-dumping measures
(2)
By Regulation (EC) No 2604/2000 (5), the Council imposed a definitive anti-dumping duty on imports of PET originating, inter alia, in India (the original anti-dumping investigation). Following an expiry review, the Council, by Regulation (EC) No 192/2007 (6), imposed a definitive anti-dumping duty for a further period of 5 years. The anti-dumping measures were amended by Council Regulation (EC) No 1286/2008 following the last review investigation. The measures were set at the level of the injury elimination and consisted of specific anti-dumping duties. The rate of the duty ranged between EUR 87,5 and EUR 200,9 per tonne for individually named Indian producers with a residual duty rate of EUR 153,6 per tonne imposed on imports from other producers (the current anti-dumping measures).
(3)
By Decision 2000/745/EC (7) the Commission accepted undertakings offered by several exporting producers setting a minimum import price (the undertaking).
1.3. Initiation of a partial interim review
(4)
A request for a partial interim review pursuant to Article 19 of the basic Regulation was lodged by Reliance Industries Limited, an Indian exporting producer of PET (the applicant). The request was limited in scope to subsidisation and to the applicant. The applicant at the same time also requested the review of the current anti-dumping measures. The residual anti-dumping and countervailing duties are applicable to imports of products produced by the applicant and sales of the applicant to the Union are governed by the undertaking.
(5)
The applicant provided prima facie evidence that the continued application of the measure at its current level was no longer necessary to offset the countervailable subsidisation. In particular, the applicant provided prima facie evidence showing that its subsidy amount has decreased well below the duty rate currently applicable to it. This reduction in the overall subsidy level would mainly be due to a significant drop in the benefits availed of under the Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS).
(6)
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that the request contained sufficient prima facie evidence, the Commission announced on 10 June 2010 the initiation of a partial interim review (the present review) pursuant to Article 19 of the basic Regulation by a notice of initiation published in the Official Journal of the European Union (8). The review was limited in scope to the examination of subsidisation in respect of the applicant.
1.4. Parties concerned by the investigation
(7)
The Commission officially informed the applicant, the representatives of the exporting country and the association of Union producers about the initiation of the review. Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set in the notice of initiation.
(8)
All interested parties who so requested and showed that there were particular reasons why they should be heard, were granted a hearing.
(9)
In order to obtain the information deemed necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to the applicant and the government of India (GOI) and received replies within the deadline set for that purpose.
(10)
The Commission sought and verified all information deemed necessary for the determination of subsidisation. The Commission carried out verification visits at the premises of the applicant in Mumbai, India and at the premises of the GOI in New Delhi (Directorate General of Foreign Trade and Ministry of Commerce) and Mumbai (Regional Office of the Directorate General of Foreign Trade).
1.5. Review investigation period
(11)
The investigation of subsidisation covered the period from 1 April 2009 to 31 March 2010 (‘the review investigation period’ or ‘RIP’).
1.6. Parallel anti-dumping investigation
(12)
On 10 June 2010 (9) the Commission announced the initiation of a partial interim review of the current anti-dumping measures pursuant to Article 11(3) of Council Regulation (EC) No 1225/2009 (10) (the basic anti-dumping Regulation), limited in scope to the examination of dumping in respect of the applicant.
(13)
In the parallel anti-dumping investigation it was found that the circumstances with regard to dumping did not change significantly and lastingly, therefore the investigation was terminated without changing the current anti-dumping measures applicable to the applicant.
2. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
2.1. Product concerned
(14)
The product under review is PET having a viscosity of 78 ml/g or higher, according to the ISO Standard 1628-5, currently falling within CN code 3907 60 20 and originating in India (the product concerned).
2.2. Like product
(15)
The investigation revealed that the product concerned produced in India and sold to the Union is identical in terms of physical and chemical characteristics and uses to the product produced and sold on the domestic market in India. It is therefore concluded that products sold on the domestic and export markets are like products within the meaning of Article 1(4) of the basic Regulation. Since the present review was limited to the determination of subsidisation as far as the applicant is concerned, no conclusions were reached with regard to the product produced and sold by the Union industry on the Union market.
3. RESULTS OF THE INVESTIGATION
3.1. Subsidisation
(16)
On the basis of the information submitted by the GOI and the applicant and the replies to the Commission’s questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
Nationwide schemes:
(a)
Advance Authorisation Scheme (AAS);
(b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
(c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
(d)
Focus Market Scheme (FMS);
(e)
Focus Product Scheme (FPS);
(f)
Income Tax Exemption Scheme (ITES).
Regional schemes:
(g)
Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat.
(17)
The schemes (a) to (e) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (Foreign Trade Act). The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy. These are summarised in Foreign Trade Policy (FTP) documents, which are issued by the Ministry of Commerce every 5 years and updated regularly. Two FTP documents are relevant to the RIP of this case, namely FTP 04-09 and FTP 09-14. The latter entered into force in August 2009. In addition, the GOI also sets out the procedures governing FTP 04-09 and FTP 09-14 in a ‘Handbook of Procedures, Volume I’ (‘HOP I 04-09’ and ‘HOP I 09-14’ respectively). The Handbook of Procedures is also updated on a regular basis.
(18)
Scheme (f) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended by the yearly Finance Act.
(19)
Scheme (g) is administered by the Government of Gujarat and is based on Gujarat’s industrial incentive policy.
3.1.1. Advance Authorisation Scheme (AAS)
(a) Legal basis
(20)
The detailed description of this scheme is contained in paragraphs 4.1.1 to 4.1.14 of FTP 04-09 and FTP 09-14 and paragraphs 4.1 to 4,30 A of HOP I 04-09 and HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(21)
The AAS consists of six sub-schemes, as described in more detail in recital 22. Those sub-schemes differ, inter alia, in the scope of eligibility. Manufacturer-exporters and merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers are eligible for the AAS for physical exports and for the AAS for annual requirement. Manufacturer-exporters supplying the ultimate exporter are eligible for AAS for intermediate supplies. Main contractors which supply to the ‘deemed export’ categories mentioned in paragraph 8.2 of FTP 04-09 and FTP 09-14, such as suppliers of an export oriented unit (EOU), are eligible for AAS for deemed exports. Eventually, intermediate suppliers to manufacturer-exporters are eligible for ‘deemed export’ benefits under the sub-schemes Advance Release Order (ARO) and back-to-back inland letter of credit.
(c) Practical implementation
(22)
Advance Authorisations can be issued for:
(i) physical exports: this is the main sub-scheme. It allows for the duty-free import of input materials for the production of a specific resultant export product. ‘Physical’ in this context means that the export product has to leave Indian territory. An import allowance and export obligation including the type of export product are specified in the authorisation;
(ii) annual requirement: such an authorisation is not linked to a specific export product, but to a wider product group (e.g. chemical and allied products). The authorisation holder can - up to a certain value threshold set by its past export performance - import free of duty any input to be used in manufacturing any of the items falling under such a product group. It can choose to export any resultant product falling under the product group using such duty-exempt material;
(iii) intermediate supplies: this sub-scheme covers cases where two manufacturers intend to produce a single export product and divide the production process. The manufacturer-exporter who produces the intermediate product can import duty-free input materials and can obtain for this purpose an AAS for intermediate supplies. The ultimate exporter finalises the production and is obliged to export the finished product;
(iv) deemed exports: this sub-scheme allows a main contractor to import inputs free of duty which are required in manufacturing goods to be sold as ‘deemed exports’ to the categories of customers mentioned in paragraph 8.2(b) to (f), (g), (i) and (j) of FTP 04-09 and FTP 09-14. According to the GOI, deemed exports refer to those transactions in which the goods supplied do not leave the country. A number of categories of supply is regarded as deemed exports provided the goods are manufactured in India, e.g. supply of goods to an EOU or to a company situated in a special economic zone;
(v) ARO: the AAS holder intending to source the inputs from indigenous sources, in lieu of direct import, has the option to source them against AROs. In such cases, the Advance Authorisations are validated as AROs and are endorsed to the indigenous supplier upon delivery of the items specified therein. The endorsement of the ARO entitles the indigenous supplier to the benefits of deemed exports as set out in paragraph 8.3 of FTP 04-09 and FTP 09-14 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty). The ARO mechanism refunds taxes and duties to the supplier instead of refunding the same to the ultimate exporter in the form of drawback/refund of duties. The refund of taxes/duties is available both for indigenous inputs as well as imported inputs;
(vi) back-to-back inland letter of credit: this sub-scheme again covers indigenous supplies to an Advance Authorisation holder. The holder of an Advance Authorisation can approach a bank for opening an inland letter of credit in favour of an indigenous supplier. The authorisation will be invalidated by the bank for direct import only in respect of the value and volume of items being sourced indigenously instead of importation. The indigenous supplier will be entitled to the forecast export benefits as set out in paragraph 8.3 of FTP 04-09 and FTP 09-14 (i.e. AAS for intermediate supplies/deemed export, deemed export drawback and refund of terminal excise duty).
(23)
It was established that during the RIP the applicant obtained concessions only under one sub-scheme linked to the product concerned, namely the AAS for deemed exports. It is therefore not necessary to establish the countervailability of the remaining unused sub-schemes.
(24)
With regard to the use of AAS for deemed exports during the RIP, both the import allowance and the export obligation are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the authorisation. In addition, at the time of import and of export, the corresponding transactions are to be documented by government officials on the authorisation. The volume of imports allowed under this scheme is determined by the GOI on the basis of standard input-output norms (SIONs). SIONs exist for most products including the product concerned and are issued by the GOI.
(25)
For verification purposes by the Indian authorities, an Advance Authorisation holder is legally obliged to maintain an actual consumption register of duty-free imported/domestically procured goods against each authorisation, as per prescribed format (paragraphs 4.26, 4.30 and Appendix 23 HOP I 04-09 and HOP I 09-14). This register has to be verified by an external chartered accountant/cost and works accountant who issues a certificate stating that the prescribed registers and relevant records have been examined and the information furnished under Appendix 23 is true and correct in all respects.
(26)
The export obligation must be fulfilled within a prescribed time-frame (24 months with two possible extensions of 6 months each) after issuance of the authorisation.
(27)
It was established that there were no links between the imported inputs and the exported finished products. The eligible input materials can be also raw materials used in the production of upstream products. Furthermore, it was found that, although mandatory, the applicant did not keep for all licences the consumption register referred to in recital 25, verifiable by an external accountant. In spite of the breach of this requirement, the applicant did avail the benefits under AAS which were moreover, in view of the found overestimation of the SIONs, in excess of the legal provisions therefore.
(d) Conclusion
(28)
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Articles 3(1)(a)(ii) and 3(2) of the basic Regulation, i.e. a financial contribution of the GOI which conferred a benefit upon the investigated exporter.
(29)
In addition, AAS for deemed exports is clearly contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation. Without an export commitment a company cannot obtain benefits under this scheme.
(30)
The present review has, therefore, confirmed that the main sub-scheme used in the present case cannot be considered as permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the rules laid down in Annexes I (item (i)), II (definition and rules for drawback) and III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation. The GOI did not effectively apply its verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) to the basic Regulation). The SIONs themselves cannot be considered a verification system of actual consumption, since they have been found to be overgenerous and it was established that benefits received in excess are not reclaimed by the GOI. Indeed, an effective control done by the GOI based on a correctly kept actual consumption register did not take place. In addition, the GOI did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be carried out in the absence of an effectively applied verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) to the basic Regulation). Finally, it has been confirmed that, although mandatory by law, the involvement of chartered accountants in the verification process is, in practice, not guaranteed.
(31)
AAS for deemed exports is therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(32)
In the absence of permitted duty drawback system or substitution drawback system, the countervailable benefit is the remission of total import duties normally due upon importation of inputs. In this respect, it is noted that the basic Regulation does not only provide for the countervailing of an ‘excess’ remission of duties. According to Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation and Annex I(i) thereto only an excess remission of duties can be countervailed, provided the conditions of Annexes II and III to the basic Regulation are met. However, these conditions were not fulfilled in the present case. Thus, if an absence of an adequate monitoring process is established, the above exception for drawback schemes is not applicable and the normal rule for countervailing the amount of (revenue forgone) unpaid duties, rather than any purported excess remission, applies. As set out in Annexes II(II) and III(II) to the basic Regulation the burden is not upon the investigating authority to calculate such excess remission. To the contrary, according to Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation the investigating authority only has to establish sufficient evidence to refute the appropriateness of an alleged verification system.
(33)
The subsidy amount for the applicant was calculated on the basis of import duties forgone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under the deemed exports sub-scheme during the RIP (nominator). In accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the subsidy amount where justified claims were made. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the total export turnover during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(34)
The subsidy rate established in respect of this scheme during the RIP for the applicant amounts to 0,52 %.
3.1.2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(a) Legal Basis
(35)
The detailed description of the DEPBS is contained in paragraph 4.3 of FTP 04-09 and FTP 09-14 as well as in Chapter 4 of HOP I 04-09 and HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(36)
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(37)
An eligible exporter can apply for DEPBS credits which are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme. Such DEPBS rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned. They are determined on the basis of SIONs (see recital 24) and the customs duty incidence on the presumed import content, regardless of whether import duties have actually been paid or not. The DEPBS rate for the product concerned during the RIP of the current investigation was 8 % with a value cap of 58 Rs/kg.
(38)
To be eligible for benefits under this scheme, a company must export. At the time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPBS. In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction. At this point in time, the exporter knows the benefit it will receive. Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPBS credit. The relevant DEPBS rate to calculate the benefit is that which applied at the time the export declaration was made. Therefore, there is no possibility for a retroactive amendment to the level of the benefit.
(39)
It was found that in accordance with Indian accounting standards, DEPBS credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation. Such credits can be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods unrestrictedly importable, except capital goods. Goods imported against such credits can be sold on the domestic market (subject to sales tax) or used otherwise. DEPBS credits are freely transferable and valid for a period of 24 months from the date of issue.
(40)
Applications for DEPBS credits are electronically filed and can cover an unlimited amount of export transactions. The deadline to submit applications is 3 months after exportation, but as clearly provided in paragraph 9.3 of the HOP I 04-09 and HOP I 09-14, applications received after the expiry of submission deadlines can always be considered with the imposition of a minor penalty fee (i.e. 10 % of the entitlement).
(41)
It was found that the applicant used this scheme during the RIP.
(d) Conclusion
(42)
The DEPBS provides subsidies within the meaning of Articles 3(1)(a)(ii) and 3(2) of the basic Regulation. A DEPBS credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would be otherwise due. In addition, the DEPBS credit confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
(43)
Furthermore, the DEPBS is contingent in law upon export performance, and is therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
(44)
This scheme cannot be considered as permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation as claimed by the applicant. It does not conform to the strict rules laid down in Annex I (item (i)), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation. An exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used. Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I and Annexes II and III to the basic Regulation. Lastly, an exporter is eligible for the DEPBS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPBS.
(e) Calculation of the subsidy amount
(45)
In accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the review investigation period. In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the time when an export transaction is made under this scheme. At this moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
(46)
It was found that the benefits derived from DEPBS were concentrated on the product concerned. Therefore it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPBS as being the sum of the credits earned on all export transactions of the product concerned made under this scheme during the RIP.
(47)
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amounts as numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(48)
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation these subsidy amounts have been allocated over the total export turnover of the product concerned during the review investigation period as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(49)
Based on the above, the subsidy rate established in respect of this scheme for the applicant during the RIP amounts to 7,52 %.
3.1.3. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Legal basis
(50)
The detailed description of EPCGS is contained in Chapter 5 of FTP 04-09 and FTP 09-14 as well as in Chapter 5 of HOP I 04-09 and HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(51)
Manufacturer-exporters, merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers and service providers are eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(52)
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced rate of duty. To this end, the GOI issues, upon application and payment of a fee, an EPCGS licence. The EPCGS provides for a reduced import duty rate of 3 % applicable to all capital goods imported under this scheme. In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a given amount of export goods during a certain period. Under FTP 09-14 the capital goods can be imported with 0 % duty rate under the EPCGS but in such case the time period for fulfilment of the export obligation is shorter.
(53)
The EPCGS licence holder can also source the capital goods indigenously. In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail himself of the benefit for duty-free import of components required to manufacture such capital goods. Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect of supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
(d) Conclusion
(54)
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Articles 3(1)(a)(ii) and 3(2) of the basic Regulation. The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI’s duty revenue which would be otherwise due. In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter, because the duties saved upon importation improve the company’s liquidity.
(55)
Furthermore, EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export. Therefore it is deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
(56)
EPCGS cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in item (i) of Annex I to the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
(e) Calculation of the subsidy amount
(57)
The subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid customs duty on imported capital goods used in the petrochemical segment and other sectors for which such benefits were received by the applicant, spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the industry concerned. Interests were added to this amount in order to reflect the full value of the benefit over time. The commercial credit interest rate applied by the applicant for its sales during the review investigation period was considered appropriate for this purpose.
(58)
In accordance with Article 7(2) and (3) of the basic Regulation this subsidy amount has been allocated over the export turnover of the petrochemical sector and other sectors for which such benefits were received during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance.
(59)
The subsidy rate established in respect of this scheme during the RIP amounts to 1,49 %.
3.1.4. Focus Market Scheme (FMS)
(a) Legal basis
(60)
The detailed description of FMS is contained in paragraphs 3.9.1 to 3.9.2.2 of FTP 04-09 and paragraphs 3.14.1 to 3.14.3 of FTP 09-14 and in paragraphs 3.20 to 3.20.3 of HOP I 04-09 and paragraphs 3.8 to 3.8.2 of HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(61)
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(62)
Under this scheme exports of all products to countries notified under Appendix 37(C) of HOP I 04-09 and HOP I 09-14 are entitled to duty credit equivalent to 2,5 % to 3 % of the FOB value of products exported under this scheme. Certain type of export activities are excluded from this scheme, e.g. exports of imported goods or transhipped goods, deemed exports, service exports and export turnover of units operating under special economic zones/export operating units. Also excluded from this scheme are certain types of products, e.g. diamonds, precious metals, ores, cereals, sugar and petroleum products.
(63)
The duty credits under FMS are freely transferable and valid for a period of 24 months from the date of issue of the relevant credit entitlement certificate. They can be used for payment of custom duties on subsequent imports of any inputs or goods including capital goods.
(64)
The credit entitlement certificate is issued from the port from which the exports have been made and after realisation of exports or shipment of goods. As long as an applicant provides to the authorities copies of all relevant export documentation (e.g. export order, invoices, shipping bills, bank realisation certificates), the GOI has no discretion over the granting of the duty credits.
(d) Conclusion
(65)
The FMS provides subsidies within the meaning of Articles 3(1)(a)(ii) and 3(2) of the basic Regulation. A FMS duty credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would be otherwise due. In addition, the FMS duty credit confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
(66)
Furthermore, FMS is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation.
(67)
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the strict rules laid down in Annex I (point (i)), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation. An exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used. There is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of point (i) of Annex I and Annexes II and III to the basic Regulation. An exporter is eligible for FMS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from FMS. Moreover, an exporter can use FMS duty credits in order to import capital goods although capital goods are not covered by the scope of permissible duty drawback systems, as set out in point (i) of Annex I to the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
(e) Calculation of the subsidy amount
(68)
The amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient for export of the product concerned, which is found to exist during the RIP as booked by the applicant using the scheme on an accrual basis as income at the stage of export transaction. In accordance with Article 7(2) and (3) of the basic Regulation, this subsidy amount (nominator) has been allocated over the export turnover of the product concerned during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(69)
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amounts as numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(70)
The subsidy rate established with regard to this scheme during the RIP for the applicant amounts to 0,87 %.
3.1.5. Focus Product Scheme (FPS)
(71)
In the course of the investigation it was found that the applicant did not obtain any benefits under FPS during the RIP. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
3.1.6. Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(72)
In the course of the investigation it was found that the applicant did not obtain any benefits under ITES during the RIP. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
3.1.7. Capital Investment Incentive Scheme (CIIS) of the Government of Gujarat
(73)
The State of Gujarat grants to eligible industrial enterprises incentives in the form of exemption and/or deferment of sales and purchase tax in order to encourage the industrial development of economically backward areas within this State.
(a) Legal basis
(74)
The detailed description of this scheme as applied by the Government of Gujarat (GOG) is set out in GOG Resolution No INC-1095/2000(3)/I of 11 September 1995, the Government Notification, Finance Department No (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH dated 1 April 2006 and Rule 18A of the Gujarat Value Added Tax Rules (2006).
(b) Eligibility
(75)
Companies setting up a new industrial establishment or making a large-scale expansion of an existing industrial establishment in backward areas are eligible to avail of benefits under this scheme. Nevertheless, exhaustive lists of ineligible industries exist that prevent companies in certain fields of operations from benefiting from the incentives.
(c) Practical implementation
(76)
Under this scheme, companies must invest in backward areas. These areas, which represent certain territorial units in Gujarat are classified according to their economic development into different categories while at the same time there are areas excluded or ‘banned’ from the application of the incentive schemes. The main criteria to establish the amount of the incentives are the size of the investment and the area in which the enterprise is or will be located.
(77)
Incentives can be granted at any point in time since there are no time limits either in the filing of an application for the incentives or in the fulfilment of the quantitative criteria.
(d) Conclusion
(78)
This scheme provides subsidies within the meaning of Articles 3(1)(a)(ii) and 3(2) of the basic Regulation. It constitutes a financial contribution by the GOG, since the incentives granted, in the present case sales and purchase tax exemptions, decrease tax revenue which would be otherwise due. In addition, these incentives confer a benefit upon a company, because they improve its financial situation since taxes otherwise due are not paid.
(79)
Furthermore, this scheme is regionally specific in the meaning of Articles 4(2)(a) and 4(3) of the basic Regulation since it is only available to certain companies having invested within certain designated geographical areas within the jurisdiction of the State concerned. It is not available to companies located outside these areas and, in addition, the level of benefit is differentiated according to the area concerned.
(80)
The CIIS of the GOG is therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(81)
The applicant claimed that it is no longer eligible for benefits under the CIIS for one of its plants. The investigation confirmed this claim. In case of another plant, the eligibility of the company expired during the current investigation. The subsidies received for the activities of these plants therefore were not taken into account in the calculation of the subsidy amount.
(82)
The subsidy amount was calculated on the basis of the amount of the sales and purchase tax normally due during the review investigation period but which remained unpaid under this scheme. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, the amount of subsidy (numerator) have then been allocated over total sales during the review investigation period as appropriate denominator, because the subsidy is not export contingent and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The subsidy rate obtained amounted to 0,31 %.
3.1.8. Amount of countervailable subsidies
(83)
The amount of total countervailable subsidies determined in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the applicant is 10,73 %. This amount of subsidisation exceeds the de minimis threshold mentioned under Article 14(5) of the basic Regulation.
(84)
It is therefore considered that, pursuant to Article 18 of the basic Regulation, subsidisation continued during the RIP.
3.2. Lasting nature of changed circumstances with regard to subsidisation
(85)
In accordance with Article 19(2) of the basic Regulation, it was examined whether circumstances with regard to subsidisation changed significantly during the RIP.
(86)
It was established that, during the RIP, the applicant continued to benefit from countervailable subsidisation by the GOI. Further, the subsidy rate found during the present review is lower than that established during the last review investigation. No evidence is available that the schemes will be discontinued or new schemes will be introduced in the near future.
(87)
Since it has been demonstrated that the applicant is in receipt of less subsidisation than before and that it is likely to continue to receive subsidies of an amount less than determined in the last review investigation, it is concluded that the continuation of the existing measure is higher than the countervailable subsidy causing injury and that the level of the measures should therefore be amended to reflect the new findings.
4. COUNTERVAILING MEASURES AND ANTI-DUMPING MEASURES
4.1. Countervailing measures
(88)
In line with Article 19 of the basic Regulation and the grounds of the present review stated in the notice of initiation, it is established that the margin of subsidisation with regard to the applicant has decreased from 13,8 % to 10,7 % and, therefore, the rate of countervailing duty, imposed to this exporting producer by Regulation (EC) No 1286/2008 has to be amended accordingly.
(89)
The amended countervailing duty rate should be established at the level of the new rate of subsidisation found during the present review, as the injury margins calculated in the original anti-subsidy investigation remain higher.
(90)
In the original anti-subsidy investigation, in order to avoid that fluctuations in the PET prices caused by variations in the crude oil prices result in higher duties being collected, was decided that measures should take the form of a specific duty. It is considered that this approach should also be followed in the present review for the same reason. The revised amount of specific duty is therefore EUR 90,4 per tonne.
4.2. Anti-dumping measures
(91)
The amendment of the countervailing duty rate will have an impact on the definitive anti-dumping duty imposed on imports of PET produced by the applicant, by Regulation (EC) No 192/2007.
(92)
In all previous investigations the anti-dumping duty was adjusted in order to avoid any double-counting of the effects of benefits from export subsidies. In this regard, Article 14(1) of the basic anti-dumping Regulation and Article 24(1) of the basic Regulation provide that no product shall be subject to both anti-dumping and countervailing measures for the purpose of dealing with one and the same situation arising from dumping or export subsidisation. It was found in the previous investigations as well as in the present review that certain of the subsidy schemes investigated, which were found to be countervailable, constituted export subsidies within the meaning of Article 4(4)(a) of the basic Regulation. With respect to other subsidy schemes, and in particular the CIIS of the GOG, there was no evidence and no argument was made showing whether and to what degree the same subsidies are being offset twice when anti-dumping and countervailing duties are simultaneously imposed on the same imported product. More specifically, there was no evidence that the CIIS lowered the export price of a product in a different manner than the price of products sold domestically. Thus, the CIIS affects the prices at which the producer sells its goods in the domestic market and in export markets in the same way and to the same extent.
(93)
As such, these subsidies affected the export price of the applicant, thus leading to an increased margin of dumping. In other words, the definitive dumping margins established in the original anti-dumping investigation were partly due to the existence of export subsidies.
(94)
Consequently, the definitive anti-dumping duty rates for the applicant must now be adjusted to take account of the revised level of benefit received from export subsidies in the RIP in the present review to reflect the actual dumping margin remaining after the imposition of the adjusted definitive countervailing duty offsetting the effect of the export subsidies.
(95)
In other words, the new subsidy levels will have to be taken into account for the purpose of adjusting the dumping margins, previously established.
(96)
The anti-dumping duty rate of the applicant should thus be EUR 132,6 per tonne.
(97)
The applicant as well as the other parties concerned were informed of the facts and considerations on the basis of which it was intended to propose the termination of the investigation,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Part of the table concerning Reliance Industries Limited in Article 1(2) of Regulation (EC) No 193/2007 shall be replaced by the following:
Country
Company
Countervailing duty
(EUR/tonne)
TARIC additional code
‘India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181’
Article 2
Part of the table concerning Reliance Industries Ltd in Article 1(2) of Regulation (EC) No 192/2007 shall be replaced by the following:
Country
Company
Anti-dumping duty
(EUR/tonne)
TARIC additional code
‘India
Reliance Industries Ltd
132,6
A181’
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 2 September 2011.