ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
COMMISSION DECISION
of 4 August 2010
on State aid C 40/08 (ex N 163/08) implemented by Poland for PZL Hydral S.A.
(notified under document C(2010) 5406)
(Only the Polish version is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2010/690/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having regard to decision C(2008) 4753 final (1) by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union and decision C(2008) 6371 final (2) extending the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union in respect of aid C 40/08 (ex N 163/08),
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above,
Whereas:
I. PROCEDURE
(1)
By letter of 27 March 2008, the Polish authorities gave notification of a restructuring plan for PZL Hydral S.A. (‘PZL Hydral’). The Commission requested additional information by letter of 6 May 2008. By letter of 4 June 2008, the Polish authorities requested that the deadline for replying be extended until 27 June 2008; the Commission agreed by letter of 10 June 2008. The Polish authorities provided additional information concerning the restructuring plan by letter of 7 July 2008.
(2)
Proceedings under Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (the formal investigation procedure) were opened on 10 September 2008. The formal investigation procedure was subsequently extended by a decision adopted on 12 November 2008.
(3)
Poland submitted its observations on 14 October and 22 December 2008 and additional information on 7 April 2009. The Commission received no comments from third parties.
(4)
Meetings with the Polish authorities took place on 27 April and 14 October 2009 and 12 February 2010. On 18 December 2009 the Commission requested further information. Various exchanges of emails took place between the Commission and the Polish authorities and additional information was submitted by the Polish authorities by email on the following dates: 20 October 2009, 23 November 2009, 15 December 2009, 13 January 2010, 16 January 2010, 9 February 2010, 10 February 2010, 26 February 2010, 1 March 2010, 3 March 2010, 4 March 2010, 19 March 2010, 5 May 2010, 12 May 2010, 20 May 2010, 28 May 2010, 3 June 2010, 4 June 2010, 7 June 2010, 8 June 2010, 9 June 2010, 17 June 2010, 23 June 2010, 24 June 2010, 28 June 2010, 7 July 2010, 8 July 2010, 9 July 2010, 12 July 2010 and 13 July 2010.
II. DESCRIPTION
II.1. The beneficiaries: PZL Hydral and PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral was established in 1946 as a State enterprise. It is now a large company which until 2008 specialised in the production of civil and military industrial hydraulics, the design, manufacture and service of electronic hydromechanic fuel-regulating systems for aviation engines of all types, hydraulic control systems for aircraft and power hydraulics for helicopters. Since 2008 PZL Hydral has operated as the parent company of a group and no long has any industrial activities of its own.
(6)
In 2003 the state-owned Industrial Development Agency (‘the IDA’) acquired 80,94 % of shares in PZL Hydral (1 284 686 shares) from the Treasury. Further transfers of shares from the Treasury to the IDA took place in 2005 (499 103 shares), increasing the IDA's shareholding to 87,39 %, in 2007 (64 374 shares), increasing the shareholding to 90,54 %, and on 12 January 2010 (38 399 shares), increasing the shareholding to 92,42 %. Each of these transactions was effected at the symbolic price of PLN 1. Since 12 January 2010 the IDA has held 18 886 562 shares with a nominal value of PLN 18 865 620. The remaining shares (7,58 %), with a nominal value of 1 547 210, are currently held by the employees.
(7)
In 2007 PZL Hydral controlled the following subsidiaries: Zakład Odlewniczy ‘Hydral’ Sp. z o.o., whose main activity is casting, founding, processing and treating steel parts; Zakład Cieplowniczy Term ‘Hydral’ Sp. z o.o., which produces and sells thermal energy; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ‘Hydral’ Sp. z o.o., which produces valves and hydraulic distributors, processes metal equipment and provides repair services for hydraulic machinery and equipment, and PZL Wrocław Sp. z o.o. (‘PZL Wrocław’). In addition, PZL Hydral controlled two other companies, now in the process of liquidation. At end-2006 the group as a whole had 795 employees.
(8)
PZL Wrocław was founded as a fully-owned subsidiary of PZL Hydral in 2004 in order to create an operating company which would take over the operational arm of PZL Hydral, thereby allowing the latter to act as holding company and manage the restructuring process of the PZL Hydral group.
(9)
A part of PZL Wrocław's assets was transferred from PZL Hydral to PZL Wrocław either by way of an in-kind contribution to the capital of PZL Wrocław or a sale at the book value in the books of PZL Hydral as of 2004, as shown in Table 1.
Table 1
Transfer of assets by way of an in-kind contribution or sale (in PLN)
Date of transfer
Type of assets
Method of transfer (sale/in-kind contribution)
Book value of assets
30.12.2004
fixed assets - movable
in-kind contribution
3 917 321,0
30.12.2004
intangible assets
in-kind contribution
801 332,0
30.12.2004
work in progress
in-kind contribution
1 251 352,0
30.12.2004
materials
in-kind contribution
251 719,0
30.11.2006
fixed assets - movable
in-kind contribution
138 516,44
30.11.2006
materials
in-kind contribution
679 915,73
30.11.2006
fixed assets - movable
in-kind contribution
1 186 803,54
30.11.2006
intangible assets
in-kind contribution
290 268,95
20.6.2007
fixed assets - movable
sale
1 250 000,0
30.12.2007
fixed assets - movable
in-kind contribution
1 293 600,0
21/23.12.2008
work in progress
sale
5 230 644,91
27.3.2008
materials
sale
2 985 631,15
10.3.2009
materials
sale
304 294,33
(10)
The tangible fixed assets which PZL Wrocław acquired from PZL Hydral were transferred either as an in-kind contribution to the capital of PZL Wrocław or by way of a sale, as shown in Table 2. In both cases the value of the transaction was based on the assessment of an independent expert. When these fixed assets were transferred they had already been encumbered with mortgages on real estate in favour of the following public creditors: the Social Security Office, the Lower Silesia Region Tax Office and Wrocław City Council in an amount of PLN 142,558 million.
Table 2
Transfer of real estate (in PLN)
Date of transfer
Type of assets
Method of transfer (sale/in-kind contribution)
Book value of assets
30.12.2007
fixed assets - real estate
in-kind contribution
8 337 000,0
30.12.2007
fixed assets - real estate
sale
10 309 508,56
(11)
On 31 December 2007, PZL Hydral transferred to PZL Wrocław funds with a nominal value of PLN 918 900 by way of a contribution to the capital of PZL Wrocław.
(12)
The rest of the assets transferred from PZL Hydral to PZL Wrocław between 17 January 2006 and 27 April 2010 were sold at their book value and consisted of numerous transfers of assets under construction which were free of any pledges or mortgages.
(13)
The overall value of the assets transferred from PZL Hydral to PZL Wrocław between 2004 and 2010 amounted to PLN 44 708 791,02.
(14)
559 employees were transferred from PZL Hydral to PZL Wrocław in 2008 and 37 employees were transferred in 2009.
(15)
PZL Wrocław produces components for aircraft used by the Polish armed forces (until end-2007 this production was carried out by PZL Hydral) and provides services comprising the maintenance and repair of equipment used by the Polish army. Military products undergo certification specific to the product type in accordance with the technical requirements of the Polish armed forces. Individual documentation is provided at each stage and these products (and the associated maintenance services) are supervised by a resident military representative.
(16)
PZL Wrocław currently operates on the basis of Permit No B-007/2007 issued by the Minister for Internal Affairs and Administration on 17 January 2007 for the performance of business activities in the area of:
-
production and marketing of devices to shoot off alarm, signal and gas munitions as defined in paragraph 8 (Types of arms and ammunition) of Appendix No 1 to the Cabinet Regulation dated 3 December 2001 on types of arms and ammunition and a list of military and police products and technologies for the production and marketing of which a permit is required (3),
-
production and marketing of military or police products as defined under heading ‘WT V’ and components and constituents of products as defined under heading ‘WT II’, ‘WT III’ and ‘WT XIV’ (Paragraphs 1-4 and 7-10) of Appendix No 2 (List of military and police products and technologies for the production and marketing of which a permit is required) to the above-mentioned Cabinet Regulation,
-
production and marketing of equipment for the manufacture of military or police products and marketing of technology for the manufacture of products intended for that purpose as defined under heading ‘WT XIII’ of Appendix No 2 (List of military and police products and technologies for the production and marketing of which a permit is required) to the above-mentioned Cabinet Regulation.
(17)
PZL Wrocław holds the following certificates:
-
certificate of compliance with the requirements of ISO 9001:2000 awarded by Bureau Veritas Certification,
-
certificate of compliance with the requirements of AS9100-B awarded by Bureau Veritas Certification,
-
certificate authorizing the production of aviation accessories meeting the requirements of the PART 21 aviation regulations awarded by the Polish Civil Aviation Office,
-
certificate for performance of the technical servicing of products meeting the requirements of the PART 145 aviation regulations awarded by the Polish Civil Aviation Office,
-
NADCAP certificate awarded by the Performance Review Institute for selected special process: heat treatment (HT), non-destructive testing (NDT), chemical processes (CHP) and electro-discharge machining (EDM).
(18)
The Polish authorities informed the Commission that the product line of PZL Hydral (and now PZL Wrocław) is an important part of the economic development plan launched by the Polish Government in 1995 for 1996-2000 and in 2000 for 2001-2006.
(19)
Moreover, explicit reference is made to PZL Hydral or to its business activities in a number of implementing measures and governmental guidelines for the economic development plan, such as:
-
guidelines of the Minister/Head of the Central Planning Office dated 30 January 1995 on the economic development plan for 1996-2000,
-
guidelines of the Minister for Economic Affairs of July 2000 on the central economic development plan for 2001-2006,
-
Organisation of Work Implemented by Companies for the Purposes of National Defence Act of 23 August 2001 (4),
-
Cabinet Regulation of 24 June 2003 on facilities of particular significance to the security and defence of the state and special protection thereof (5),
-
Cabinet Regulation of 20 August 2004 listing companies of particular economic and defence significance (6),
-
Cabinet Regulation of 9 November 2007 listing companies of particular economic and defence significance (7).
(20)
Companies entered on lists of this type are required to provide detailed annual reports on their defence production capacity (quantities, profile, values) in order to enable the Ministry to ensure that the military tasks are performed.
(21)
The Polish authorities informed the Commission that the relevant permits and certificates (points 16 and 17) enable goods and services of specific quality to be supplied to special customers (enterprises of particular significance to the defence of the state and the Ministry of Defence). PZL Wrocław (PZL Hydral in the past) does not just supply components of hydraulic systems, fuel systems and control systems; repairs to installed sub-assemblies are crucial to the functioning of the aircraft operated by the Polish armed forces (W-3, Mi-2, M28 Bryza and PZL 130 Orlik); the Polish authorities also emphasised that the W-3 and Mi-2 are the main helicopters used by the Polish army.
(22)
The goods produced by PZL Hydral for the use of the armed forces have the corresponding NATO code under the NATO Standardisation Agreement and the company itself has a NATO code.
(23)
As explained above in point 9 et seq., as of December 2004 PZL Hydral transferred assets to PZL Wrocław. Only the assets transferred on 30 December 2007 (real estate) were encumbered by mortgages in favour of public creditors.
(24)
The Polish authorities confirmed that since it started operating PZL Wrocław has settled all its liabilities vis-à-vis public creditors on time, including social security contributions and taxes for its employees.
II.2. Financial difficulties of PZL Hydral
(25)
PZL Hydral started to have difficulties in repaying liabilities to both its private and public creditors in 1998.
(26)
At the end of 1998, PZL Hydral's private liabilities vis-à-vis banks and suppliers amounted to PLN 90,4 million. The bulk of these debts were owed to two banks: Bank […] (8) and Bank […].
(27)
PZL Hydral owed Bank […] PLN 54 million at the end of 1998 and PLN 86,4 million by November 2006, when a settlement agreement was signed, and its claim was finally settled in 2007. PZL Hydral owed Bank […] PLN 23 million at the end of 1998 and PLN 55,6 million by October 2003, and its claim was finally settled in 2004.
Table 3
Changes in the total amount owed by PZL Hydral to […] (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Principal
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Interest
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Total
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Table 4
Changes in the total amount owed by PZL Hydral to […] (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Principal
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Interest
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Total
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
These private banks had first-rank collateral (see detailed description in points 32 and 34 below) and could have easily enforced their claims on the basis of bank enforcement orders. Under the 1997 Banking Act (9), banks can issue bank enforcement orders on the basis of their records or other documents relating to banking transactions. A bank enforcement order can serve as a basis for enforcement after the court has attached an enforceability clause to it. This is a much quicker way than is the case for other creditors, who must apply to the competent court prior to enforcement for a decision to be handed down. Despite this, the private creditors have not taken any forced enforcement action; in other words, they have not applied for bankruptcy proceedings to be instituted against PZL Hydral and nor have they taken any other action to enforce their claims against the assets.
(29)
When PZL Hydral experienced difficulties in repaying its loans in 1998-2006, the banks could, under the Civil Code, have charged it statutory interest at a rate determined by the Cabinet, as shown in Table 7. However, instead of charging this interest systematically, at times they merely charged interest at the rates shown in Table 5 and Table 6.
Table 5
Interest rates charged by Bank […] (USD loans based on LIBOR)
Year
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Table 6
Interest rates charged by […] (USD loans based on LIBOR)
Year
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Table 7
Statutory interest rates
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
The Polish authorities argue that these banks thought that they would receive a higher return if they contributed to the restructuring process of PZL Hydral. They closely followed negotiations with the first company that showed an interest in acquiring PZL Wrocław, namely […] (see point 57 et seq.). The banks regularly monitored the economic situation of PZL Hydral on the basis of its financial reports, visits to its premises and market analysis.
(31)
Bank […] finally settled its liabilities by way of a settlement agreement concluded in April 2003. It wrote off PLN 51,6 million and accepted the repayment of only PLN 4 million (7 %). The write-offs resulting from the settlement agreement were entered in PZL Hydral's books for the 2004 financial year.
(32)
Bank […] agreed to settle on the basis of its own economic assessment despite holding first-rank priority mortgages. In particular, the bank secured its credit by establishing collateral of PLN 13,7 million on real estate, assigning all licence and commercial rights under the licence agreement concluded with […] regarding the production of air conditioning equipment to a value of USD 1,2 million (PLN 3 968 000 approx.) (10), transferring machines and equipment supplied by […] under the licence agreement to a value of USD 2,4 million (PLN 7 938 000 approx.) and assigning receivables from the sale of air conditioners to a value of at least USD 8 million annually (PLN 26,5 million approx.) (11).
(33)
In November 2006 Bank […] agreed in a settlement agreement to write off PLN 86,4 million and accepted the repayment of only PLN 11,5 million. As such, only 13 % of the liability was eventually repaid by PZL Hydral. The rest, i.e. PLN 74,9 million, was written off.
(34)
Bank […] accepted this low amount despite the fact that it had first-rank collateral on the most significant real estate on which most of the production depended and the administrative structures were located. This collateral consisted in particular of first-rank mortgages on two real properties for a total amount of PLN 19,75 million, a first-rank pledge on a technological line for the production of compressors in an amount of PLN 20 million, a first-rank assignment of receivables under sales agreements concluded for compressors worth PLN 20 million, a first-rank registered pledge on machinery and equipment with a total value of PLN 2,8 million and first-rank transfer agreements for movables worth PLN 2,65 million, PLN 2,4 million, PLN 0,56 million and PLN 1,1 million respectively. Moreover, the nature of the collateral would enable any potential buyer to continue production after purchase; would also be possible to transport the machines either as a whole or as sub-assemblies without dismantling them, should any potential buyer decide to move them.
(35)
After the agreements with the banks, the collateral on the fixed assets was released. As a result, the public creditors’ position in respect of this collateral improved, i.e. they received a higher mortgage ranking (12).
(36)
In 1998, the company's liabilities vis-à-vis public creditors based on claims arising under public law (i.e. claims from the Social Insurance Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Lower Silesia Regional Office, Wrocław City Council, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled) amounted to PLN 29 million. In addition, the Ministry of Finance had civil-law claims of PLN 9,4 million. These liabilities to individual public creditors evolved as shown in Tables 8, 9, 10, 11, 12, 13 and 14.
Table 8
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the Social Insurance Office (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Interest
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Total
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Table 9
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Lower Silesia Regional Tax Office (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Interest
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Total
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Table 10
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Wrocław Psie Pole Tax Office (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Interest (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Total
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Table 11
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Wrocław City Council (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Interest
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Total
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Table 12
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Lower Silesia Regional Office (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Interest
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Total
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Table 13
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Interest
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Total
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Table 14
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the Ministry of Finance (PLN thousand)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Principal
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Interest
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Total
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
The public creditors charged the interest rates on arrears shown in Table 15. It is important to note that Tables 8 to 14 take into account partial repayments of sums and show the level at the year-end; therefore, the interest due in any given year is not directly related to the principal, which can fluctuate.
Table 15
Interest on tax arrears (14)
Year
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Apart from charging the appropriate interest on tax arrears, the Social Security Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Wrocław City Council and the Lower Silesian Regional Office secured their claims vis-à-vis PZL Hydral by registering mortgages on its immovable assets. Tables 16, 17, 18, 19 and 20 show changes in the mortgages on PZL Hydral's assets held by these public creditors.
Table 16
Collateral on PZL Hydral assets held by the Social Security Office
Year
Amount
Comments
1
1998
PLN 21 996 411,92
total amount of mortgages
2
1999
PLN 21 996 411,92
total amount of mortgages
3
2000
PLN 21 996 411,92
total amount of mortgages
4
2001
PLN 28 660 990,95
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 6 664 579,03 was added
5
2002
PLN 29 602 956,07
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 941 965,12 was added
6
2003
PLN 37 315 430,58
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 7 712 474,51 was added
7
2004
PLN 68 984 278,13
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 31 668 847,55 was added
8
2005
PLN 82 625 551,83
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 1 364 127,70 was added
9
2006
PLN 91 511 663,94
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 8 886 112,11 was added
10
2007
PLN 96 153 021,00
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 4 641 357,06 was added
Table 17
Collateral on PZL Hydral assets held by the Lower Silesia Region Tax Office
Year
Amount
Comments
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
PLN 5 692 649,25
total amount of mortgages
9
2006
PLN 5 692 649,25
total amount of mortgages
10
2007
PLN 5 692 649,25
total amount of mortgages
Table 18
Collateral on PZL Hydral assets held by Wrocław Psie Pole Tax Office
Year
Amount
Comments
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
PLN 112 759,61
total amount of mortgages
4
2001
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 99 379,00 was added
5
2002
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
6
2003
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
7
2004
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
8
2005
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
9
2006
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
10
2007
PLN 212 138,61
total amount of mortgages
Table 19
Collateral on PZL Hydral assets held by Wrocław City Council
Year
Amount
Comments
1
1998
PLN 710 074,30
total amount of mortgages
2
1999
PLN 710 074,30
total amount of mortgages
3
2000
PLN 710 074,30
total amount of mortgages
4
2001
PLN 945 962,80
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 235 888,50 was added
5
2002
PLN 2 119 622,40
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 1 173 659,60 was added
6
2003
PLN 2 119 622,40
total amount of mortgages
7
2004
PLN 11 217 294,85
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 9 097 672,45 was added
8
2005
PLN 11 217 294,85
total amount of mortgages
9
2006
PLN 12 589 452,85
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 3 538 324,00 was added
10
2007
PLN 15 379 758,25
total amount of mortgages
a mortgage of PLN 2 790 305,40 was added
Table 20
Collateral on PZL Hydral assets held by Lower Silesia Regional Office
Year
Amount
Comments
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
6
2003
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
7
2004
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
8
2005
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
9
2006
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
10
2007
PLN 634 594,10
total amount of mortgages
(39)
The Polish authorities also noted that public creditors had taken into consideration the considerable increase in value of industrial real estate in Wrocław from 2003 to 2008. Real estate prices increased by 100 % overall and the value of PZL Hydral's real estate increased by 300 %. Public creditors with mortgages on PZL Hydral's assets therefore experienced a de facto increase in the value of their collateral.
(40)
The Polish authorities informed the Commission that the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled and the Ministry of Finance did not hold any collateral (mortgages) on PZL Hydral's assets. However, the Ministry of Finance enforced part of its claims by way of an agreement with PZL Hydral concluded on 20 May 2002, under which PZL Hydral was to repay a substantial part of its liabilities by end-2002, as shown in Table 14.
(41)
According to the Polish authorities, public creditors - contrary to private creditors - undertook forced enforcement action through a court enforcement officer. Between 1998 and 2007 the Social Security Office issued enforcement titles for an amount of PLN 119,95 million, the Lower Silesia Region Tax Office for an amount of PLN 43,8 million and the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled for an amount of PLN 2,1 million, but the amount actually obtained from enforcement did not reach the level of the liabilities indicated in the enforcement titles. The Polish authorities stressed that alternative options, such as taking possession of assets, were not deemed reasonable by the court enforcement officer to execute and made no economic sense. Other public creditors did not take any enforcement action but they observed the privatisation and restructuring process which, they believed, would provide them with a higher return than direct execution of their claims.
Table 21
Summary of public creditor enforcement action vis-à-vis PZL Hydral (1997-2009)
Year
Repaid public liabilities
1
1998
PLN 206 349,90
2
1999
PLN 0,00
3
2000
PLN 674 100,75
4
2001
PLN 4 922 525,14
5
2002
PLN 3 209 042,05
6
2003
PLN 223 928,70
7
2004
PLN 1 960 765,69
8
2005
PLN 3 641 223,35
9
2006
PLN 4 472 476,92
10
2007
PLN 9 455 133,89
11
2008
PLN 54 590 790,45
12
2009
PLN 4 500 000
Total
PLN 87 846 336,84
(42)
Between 1998 and 2009 public liabilities of PLN 87,846 million (26 %) were repaid.
(43)
There has been a considerable increase in repayment of PZL Hydral's public liabilities since 2003.
II.3. PZL Hydral as a company in difficulty
(44)
Table 22 shows the financial data of PZL Hydral for 1998-2009.
Table 22
Selected data from PZL Hydral's financial reports (PLN thousand)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Revenue from net sales
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Profit (loss) on sales
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Net profit (loss) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Total assets
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Shareholder's (negative) equity
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Long term liabilities and reserves
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
From 1998 until 2002, PZL Hydral had positive equity. As of 2003, it had negative equity and recorded systematic net losses until 2007. From 2007 until 2009, PZL Hydral made a profit. The value of PZL Hydral's assets decreased from PLN 203,936 million in 1998 to PLN 76,986 million in 2006. Long-term liabilities consistently increased from 1998 to 2001 and from 2003 to 2006, when they reached PLN 327,486 million.
(46)
As explained above, from 2008 onwards PZL Hydral derived its income predominantly from selling services and stock produced in previous years and, to a limited extent, from its subsidiaries.
II.4. PZL Wrocław as a company in difficulty
(47)
As regards the financial situation of PZL Wrocław, neither in 2007, 2008 nor 2009 did PZL Wrocław lose more than 50 % of its capital and nor did it meet the eligibility requirements for insolvency proceedings under Polish law. PZL Wrocław's turnover amounted to PLN 5,3 million in 2006, PLN 23 million in 2007 and PLN 60 million in 2008. The net loss in 2006 was PLN 1 million, while in 2007 the net profit was PLN 0,04 million, increasing sharply to PLN 8,7 million in 2008.
(48)
According to PZL Wrocław's financial reports, the value of its non current assets increased from PLN 4,8 million in 2006 to PLN 25,7 million in 2007, PLN 27 million in 2008 and PLN 29 million in 2009. Under the Polish Budget Act, financial resources for military purchases are allocated annually by the Ministry of Defence. In 2008 PZL Wrocław received contracts for and sold military goods (e.g. hydraulic systems, pneumatic components for fuel control systems) to an amount of […] and provided the Ministry of Defence with maintenance services worth […], i.e. an overall amount of […].
(49)
The Polish authorities also maintain that, until end-2008, the market on which PZL Wrocław operated, i.e. the aviation and defence market, did not show any signs of slowing down.
(50)
In 2009, however, PZL Wrocław experienced financial difficulties as a result of a sharp fall in orders by the Ministry of Defence due to the economic crisis. In 2009, the value of ordered and sold military goods (e.g. hydraulic systems, pneumatic components for fuel control systems) fell to […], and the value of maintenance services provided fell to […]. As a result, sales of military goods decreased by […]% compared with 2008. Consequently, PZL Wrocław recorded a net loss of PLN 8,3 million in 2009. Its turnover decreased from PLN 60 million in 2008 to PLN 41 million in 2009.
(51)
The liabilities of the company increased from PLN 31 million in 2008 to PLN 35 million in 2009. Liabilities amounted to PLN 7 million in 2006 and to PLN 18,4 million in 2007.
(52)
The Polish authorities informed the Commission that under Polish law (16) PZL Wrocław was not yet eligible for bankruptcy proceedings. However, should the ongoing restructuring process of the Hydral Group based on the assumptions underpinning the restructuring plan for public-law liabilities and the framework agreement with the investor be unsuccessful, PZL Wrocław will have to lodge an application for bankruptcy.
II.5. The restructuring plan and the privatisation process
(53)
The restructuring plan for PZL Hydral and PZL Wrocław (‘the Plan’) has to be seen in the context of Poland's attempts to privatise the viable parts of the business, particularly in the aviation and defence field.
(54)
In 1998 a private consulting group, Business Management Finance S.A, prepared a strategy for restructuring PZL Hydral. The strategy comprised a diagnosis of the current financial status of PZL Hydral along with an analysis of costs and restructuring activities. It indicates that it would be reasonable to isolate some of PZL Hydral's assets and sell them to a private investor in order to restructure PZL Hydral's liabilities.
(55)
The shareholders of PZL Hydral and, following its incorporation in 2004, of PZL Wrocław, met regularly to consider privatising the group or parts thereof (PZL Wrocław) and negotiated the terms of the transaction with the interested parties.
(56)
Consequently, the Polish authorities entered into negotiations with potential investors, which were closely followed by private (only for the first privatisation attempt with […]) and public creditors. The negotiations took place with the following companies: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) and, as of 2009, with the current investor, […] (‘[…]’ or ‘the investor’).
(57)
In 2002, as a result of industrial cooperation, talks on the sale of PZL Hydral commenced with […], a global producer of aviation components with annual turnover in 2009 of […]. On 25 November 2002 […] and PZL Hydral concluded an agreement regarding non-disclosure of information. On 22 April 2003 […] sent a letter of intent to PZL Hydral in which it expressed its interest in the potential purchase of PZL Hydral's shares and its willingness to carry out a due diligence study. The due diligence study was performed in May 2003. In April 2005 […] extended the scope of the due diligence with a view to the potential purchase of PZL Wrocław, which had been incorporated in 2004. In June 2005 the documentation was given to […]. In the second half of 2005 and the first half of 2006, numerous meeting were held with the representatives of […]. However, […] has not taken action to complete the transaction since November 2006.
(58)
According to the Polish authorities, […] withdrew from the negotiations because no solution had been found to the issue of the company's debt.
(59)
During these negotiations, the public and private creditors were regularly updated, sometimes on a weekly basis, on their progress.
(60)
The Polish authorities pursued a new privatisation strategy, which focused on making PZL Wrocław a viable business to be sold and winding up PZL Hydral afterwards with the proceeds of the sale of PZL Wrocław and its other subsidiaries and assets. This strategy was agreed by the IDA, PZL Hydral and the public creditors of PZL Hydral and was formalised as the 2007-2010 restructuring plan (‘the Plan’) in the fourth quarter of 2007.
(61)
According to the Plan, the public creditors were to be repaid from the proceeds of the sale of PZL Hydral's assets, shown as follows: Zakład Ciepłowniczy ‘Term-Hydral’ Sp. z o.o. - PLN 1 million, Zakład Produkcji Hydrauliki ‘Hydral’ Sp. z o.o. - PLN 3 million. The sale of PZL Wrocław was supposed to bring PLN 65,9 million (including the casting plant). The sale of the other financial assets was expected to yield PLN 0,5 million and a real estate asset called the BBCenter PLN 47,5 million, a car park PLN 2 million and a power station (GSZ) PLN 0,9 million. The Plan was therefore based on an assumption that the asset sale would generate total revenue of at least PLN 120,8 million.
(62)
The Plan also provided for a capital injection of PLN 36 million to guarantee the repayment of PLN 156,8 million to public creditors. It also anticipated the possibility of the IDA granting an additional capital injection of PLN 77,4 million to repay the Social Security Office's liabilities for 1996-1998.
(63)
Subsequently, in January 2007, PZL Wrocław acquired military certificates and permits to trade in arms (see point 16). In the course of 2007 it acquired more assets, machinery, equipment and know-how. This acquisition was financed by a loan of PLN 12,5 million, which the IDA granted to PZL Wrocław on 24 May 2007 (‘the 2007 loan’), and through an in-kind contribution to the capital of PZL Wrocław by the parent company, PZL Hydral, in the form of an asset transfer in December 2007.
(64)
The Polish authorities also emphasised that the 2007 loan had been granted with a view to the IDA obtaining a share of approximately […]% in PZL Wrocław (corresponding to a debt-for-equity swap) and that the IDA would realise an adequate return on the capital invested after it sold its shares in PZL Wrocław, whereas PZL Hydral would use its shareholding to satisfy the public creditors.
(65)
The 2007 loan was granted at a variable 3M WIBOR plus 200 basis points, at that time 6,45 % for an initial duration until 2007 and was based on the understanding that it would be extended until the debt-for-equity swap took place prior to the sale of PZL Wrocław. The loan was secured by the following collateral:
-
a registered pledge (17) on the fixed assets of PZL Wrocław (machinery) of PLN 5,5 million which was entered in the register of pledges,
-
an ordinary pledge (18) on 66 850 shares, representing 100 % of the company at the time of the transaction in May 2007 and […]% at end-2007.
(66)
The Polish authorities informed the Commission that the value of PZL Wrocław had been assessed at the request of the IDA in March 2007 by consultants Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, acting as an independent expert. Three valuation methods were used: revenue method based on the discounted net profit (method 1), revenue method based on the discounted net profit plus depreciation (method 2) and discounted cash-flow method (method 3) (19), including a sensitivity analysis (moderate, optimistic and pessimistic scenarios).
(67)
Using these three methods, the value of PZL Wrocław was estimated at:
Method 1:
(a)
under the moderate scenario the value is estimated at […];
(b)
under the optimistic scenario the value is estimated at […];
(c)
under the pessimistic scenario the value is estimated at […].
Method 2:
(a)
under the moderate scenario the value is estimated at […];
(b)
under the optimistic scenario the value is estimated at […];
(c)
under the pessimistic scenario the value is estimated at […].
Method 3:
(a)
under the moderate scenario the value is estimated at […];
(b)
under the optimistic scenario the value is estimated at […];
(c)
under the pessimistic scenario the value is estimated at […].
(68)
The following three elements were used for the valuation of PZL Wrocław:
-
the company's financial forecasts, including cash flow, net profit and depreciation for 2007-2011 with a sensitivity analysis (moderate, optimistic and pessimistic scenarios); see Table 23 below,
-
the discount rate based on the Weighted Average Cost Of Capital (WACC) equal to 10,25 %, and
-
the assumption that cash flow becomes constant after 2007-2011.
Table 23
The different scenarios incorporated into the 2007 study (PLN thousand)
Year
2007
2008
2009
2010
2011
Moderate scenario
Cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit + depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistic scenario
Cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit + depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pessimistic scenario
Cash flow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Net profit + depreciation
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
The discount rate for all three methods of evaluation is based on Weighted Average Cost of Capital equal to 10,25 % (20). The company's financial forecast, including cash flow, net profit and depreciation for 2007-2011 with a sensitivity analysis (moderate, optimistic and pessimistic scenarios for 2007-2011) is based on data supplied by PZL Wrocław. According to the study these data are to a large extent based on forecast orders by the Ministry of Defence.
(70)
On the basis of this assessment, when determining of the value of the company's shares, the Polish authorities relied on the pessimistic scenario, which produced the lowest result. On that basis they assumed that the collateral in the form of the ordinary pledge on PZL Wrocław's shares had a market value of at least PLN 20,3 million (21). Therefore, taken together with the pledge on machinery, which at the time had a value of PLN 5,5 million, the Polish authorities consider that the value of the collateral at that time exceeded the value of the loan.
(71)
Moreover, on the basis of the expert study the IDA took the view in 2007 that it would be reasonable to rely on a value of PZL Wrocław at end-2007 of […] and to take the moderate scenario into consideration. The IDA also took the view that it would realise a return on its investment. The direct return that the IDA could obtain, on the basis that it would carry out a debt-for-equity swap before the sale and would hold […]% of shares (which is an approximate percentage and was the working assumption used by the IDA) would be at least PLN 48,5 million.
(72)
Accordingly, the Polish authorities claimed that, as regards the 2007 loan, the IDA acted as an investor within the framework of the sale of PZL Wrocław. The Polish authorities also pointed out that the 2007 loan had not therefore been granted to PZL Hydral as stated in the opening decision.
(73)
Based on the new privatisation strategy and the 2007-2010 restructuring plan, […], a […] leading global supplier of systems and services to the aviation, space and defence industry which had revenue of […] in 2009 entered into negotiations for the sale of PZL Wrocław in the first quarter of 2007 and carried out a due diligence study for PZL Wrocław in July/August 2007 and February 2008. These negotiations were the result of existing industrial cooperation.
(74)
On 31 January 2008, […] made an offer for PZL Wrocław's shares which it increased for the first time on 14 February 2008. On 17-18 March 2008 […] representatives held a meeting with the IDA. On 2 April 2008 […] increased its offer for the second time. The price offered for the shares on 2 April 2008 was […] (which reflected the value of PZL Wrocław on 31 December 2007), plus changes to current assets calculated according to a specific formula. The Polish authorities informed the Commission that application of the formula to reflect the growth in profit would result in a price increase of […].
(75)
This offer was in line with an independent expert valuation commissioned by the IDA. This valuation, carried out by Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluded that the value of PZL Wrocław in March 2008 was […] on the basis of the net asset value method (‘the NAV method’). This method takes an asset-oriented approach to the valuation and takes into account the value of assets and the credit and debit side both on and off balance sheet. At the same time, the value of PZL Hydral on the basis of the discounted cash-flow method (‘the DCF method’), which takes into account future revenue not only from the material but also the immaterial assets in the possession of PZL Wrocław. The study does not have any sensitivity analysis (i.e. it does not describe different scenarios).
(76)
Under the DCF method cash-flow forecasts for 2008 onwards are based on PZL Wrocław's financial plan for 2007-2013, which assumes that inflation will be the same as predicted by the Polish National Bank in February 2008 for the period in question. The cost of capital is evaluated at 16,65 %, incorporating the risk free rate (4,70 %), the market risk premium (7,17 %), the sector risk premium (1,78 %) and the market size premium (3 %) and enabling account to be taken of the size of PZL Wrocław in comparison with its competitors (such as […] or […]). From 2014 onwards the study assumes that cash flow will increase by 3 % per annum (on the basis of 2 % inflation).
Table 24
PZL Wrocław's future cash flow estimates (PLN thousand)
Year
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Cost of own capital (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Future cash flow estimates
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Discounted future cash flow estimates
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
The adjusted net assets value method is a way of valuing a ‘going concern’ by adjusting the value of all assets and liabilities to the fair market value (22). The adjustment of liabilities with a book value of PLN 18,35 million to a net asset value of […] was realised on the basis of the planned 2007 debt-for-equity swap. The last adjustment took off-balance sheet assets into consideration.
Table 25
PZL Wrocław - adjusted NAV method (PLN thousand) (23)
Book value
Net asset value
Fixed assets
25 710
[…]
Current assets
9 945
[…]
Liabilities
18 350
[…]
Off-balance sheet assets
0
[…]
Total
17 305
[…]
(78)
The adjusted net value of the fixed assets is […], whereas their book value amounts to PLN 25,710 million. The adjustment is essentially made by computing the fair market value of all the assets on the basis of a study prepared on 29 March 2007 and submitted to the Commission by an independent expert, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. The study basically assesses the value of real estate such as buildings and land. The value of buildings was assessed on the basis of the following formula:
V = Cn(1-Lu/100) × R
‘Cn’ is the cost of constructing a new building; ‘Lu’ is the level of use of the building and ‘R’ is a coefficient which factors in price differences between different regions. The value of land is determined on the basis of a comparative approach which considers the price of land to be equal to the price obtained for a similar plot of land, adjusted to reflect inflation differentials.
(79)
The adjustment of liabilities with a book value of PLN 18,350 million to a net asset value of […] was realised on the basis of the planned 2007 debt-for-equity swap.
(80)
The last adjustment took off-balance sheet assets into consideration. The items which do not appear in the balance sheet but which should appear in the valuation according to the authors of the study are: ‘organisation of human resources’ and ‘organisation of the production process’, taking into account the non-quantifiable aspects in the evaluation linked to the value of the company's management.
(81)
Following the offer from […], the Polish authorities provided the Commission with notification of the Plan as restructuring aid to PZL Hydral in March 2008, assuming that PZL Wrocław would be sold for […]. They also included the 2007 loan and an additional loan of PLN 4 million to be granted to PZL Wrocław as part of measures to finalise negotiations with […].
(82)
The additional loan (‘the 2008 loan’) was awarded on 2 April 2008, the day on which the IDA received details of the second increase in the offer. The IDA granted this loan as a bridging loan until such time as a deal was closed with […]. PZL Wrocław needed the money in order to process the upturn in orders from the Ministry of Defence.
(83)
The loan was granted for a period of five years at a variable interest rate based on the Commission reference rate for Poland (6,42 % when it was awarded) and was secured by the following collateral:
-
registered pledge on fixed assets of PZL Wrocław (four machines and items of equipment) of PLN 2,8 million which was entered in the register of pledges,
-
assignment of receivables under a commercial contract in an amount of PLN 5,2 million.
(84)
The Polish authorities therefore consider that the value of the pledges exceeded the value of the loan.
(85)
The loan was granted in order to enable PZL Wrocław to acquire machinery necessary for the production process. The IDA granted the 2008 loan at an advanced stage of negotiations with […] on the assumption that it would be repaid either by PZL Wrocław using its own funds or by the investor.
(86)
On that basis, the Polish authorities claimed that the IDA did not just act in a manner comparable to a private investor but as the entity selling PZL Wrocław.
(87)
The Commission likewise was informed by the Polish authorities that the activity of PZL Wrocław in 2008 was partially financed by operating leasing. In June 2008 two operating leasing agreements, […] and […] were signed with a private company […]. The net value of the lease under these agreements amounted to EUR 271 002 and EUR 401 263,20 (PLN 0,82 million including value added tax) (24). The cost of the lease for PZL Wrocław under these agreements was: EUR 88 762,30, which is the difference between the net value of the machinery and the net value of the lease. These agreements function similarly to loans with the leased object serving as collateral. Following the expiry of the lease, PZL Wrocław will acquire the right to purchase the machinery for an amount of EUR 5 835. Before entering into these leasing contracts with PZL Wrocław, […] made a thorough analysis of the financial and economic situation of the company, including its capacity to generate sufficient cash flow for repayment of the instalments.
(88)
The Polish authorities also referred in their initial notification to the debt-for-equity swap provided for in the Plan of PLN 13,5 million (plus interest).
(89)
In March and April 2008 negotiations on the terms and provisions of the share transfer agreement were concluded. However, on 14 April 2008, […] withdrew its offer. According to the Polish authorities, the probable reason for the withdrawal was the considerable changes which had occurred on the world market as a result of the economic crisis.
(90)
As a result of […]'s withdrawal from the negotiations, the sale process was relaunched. The sale was advertised in the domestic and international press in the form of an invitation to take part in negotiations for the purchase of 100 % of PZL Wrocław's shares. On 19 May 2008 the invitation was published in Puls Biznesu (Business Pulse), the largest specialist publication in Poland and in Rzeczpospolita, the country's largest daily newspaper. On 20-26 May 2008 it was also published in Flight International, the global specialist aviation magazine. In November 2008, details of the planned sale were published in Raport Wojsko Technika Obronność, an aviation magazine in Polish with an international readership. No offers to purchase the shares were received.
(91)
Accordingly, further efforts were made and the information referred to above was forwarded and presented directly by PZL Hydral to companies potentially interested in purchasing PZL Wrocław. The Polish authorities have pointed out that the sale was advertised during fairs and industry events, including air shows (25), as well as by letters sent to more than 80 companies. The Polish authorities have also indicated that information on the sale was permanently available on PZL Hydral's website, which records 500 000 visits each year. Taking into account the specific nature PZL Wrocław's production (as a supplier of goods and services for the Polish armed forces, PZL Wrocław is of particular importance to national security) and the fairly high level of concentration of the aviation industry throughout the world, resulting in a relatively low number of potential investors, the Polish authorities have argued that all the potential investors had the opportunity to obtain information on the sale of PZL Wrocław and to take part in this privatisation process. Therefore, according to the Polish authorities, the whole sector knew about the sale.
(92)
The sale notice was only an invitation to negotiations, and did not contain any specific conditions.
(93)
Following the renewed efforts of the Polish authorities, in the second half of 2008, the IDA received a first indication of interest, and later an offer, from […]. In the second half of 2008, the IDA received a second indication of interest, this time from […].
(94)
On 30 September 2008 […] submitted a preliminary non-binding offer for the purchase of 100 % of shares in PZL Wrocław (‘the offer of 30 September 2008’) for an amount of […]. […] is an investment fund which invests in the private equity market and whose owner (a private person) also has a 100 % stake in […] (26). The offer of 30 September 2008 was made for a debt-free company and was conditional upon the financial results for 2009 (in particular, net profit and EBITDA) being similar to 2008. In particular, EBITDA of at least […] was to be achieved and the net profit in 2009 had to be at least […]; in addition, sales growth of 5 % was required. However, as a result of the financial crisis PZL Wrocław's income declined by some 35 %, and the benchmarks laid down in the offer were not achieved. By the first quarter of 2009 PZL Hydral was already fully aware that the financial result would not meet the minimum threshold laid down in […]'s offer. In addition, the reduction of orders from the Ministry of Defence was confirmed at the beginning of 2009, with significant implications for the company's profitability in that year. There have been no subsequent contacts with […].
(95)
[…], a […] company that is among the world's largest suppliers of technologically advanced aviation products (for commercial, regional, corporate and military aircraft) and industrial products, and which had turnover in 2009 of […] commenced talks with a view to purchasing shares in PZL Wrocław in the first quarter of 2009.
(96)
This company carried out a due diligence study between 20 April 2009 and 12 May 2009. On the basis of this study, it signed a memorandum of understanding (indicating the general outline of the planned transaction) with the IDA on 20 August 2009 for the purchase of PZL Wrocław's shares for an amount of […]. The IDA undertook to ensure that all PZL Wrocław's assets were free of any claims on the part of PZL Hydral's public creditors. The memorandum of understanding assumed that the IDA would itself buy 100 % of shares in PZL Wrocław and sell them subsequently to the investor. The investor undertook to carry out its own detailed investment plan worth an additional […] after the sale. On 18 December 2009, the IDA, PZL Hydral and […] signed a framework agreement. Annex 2 to the Agreement, which sets out the rules governing the partial debt-for-equity swap, partial cancellation and partial repayment of the 2007 and 2008 loans, was concluded on 12 March 2010.
(97)
The Polish authorities confirmed that the sale was not conditional, in particular on jobs being maintained. The Polish authorities also informed the Commission that the investor was free to determine its business dealings with the Ministry of Defence.
(98)
A detailed description of the negotiations with […] can be found in point VI.
II.6. Legal assessment of the Plan by the Polish authorities
(99)
The Polish authorities indicated that the overall costs of restructuring would amount to PLN 262,2 million, broken down as follows: restructuring of public debt in an amount of PLN 234 million, other financial restructuring in an amount of PLN 11,5 million, investments of PLN 11 million, asset restructuring of PLN 5,6 million and employment restructuring of PLN 0,3 million.
(100)
According to the Polish authorities, the overall costs of restructuring PZL Hydral would be funded by state aid of PLN 130,5 million and by an own contribution of PLN 132 million. Under the Plan, the own contribution represents 50,3 % of the restructuring costs. The own contribution comprises revenue from the sale of fixed assets and shares as well as funds to be provided by the future investor in PZL Wrocław.
(101)
As regards compensatory measures, the Plan proposed the sale of some production assets, which was partially implemented between 2004 and 2006, resulting in capacity reduction. According to the Plan, the sale of machinery and equipment would reduce the company's capacity by 380 000 machine hours in total, i.e. by 42 %. The bulk of the planned reduction (315 000 machine hours) has already been implemented. The Polish authorities claimed that one third of this reduction was not necessary to restore viability but was designed to cut production in the field of industrial hydraulics, a low-profit segment in which the company had decided to limit its involvement.
(102)
In addition, the Plan indicated that the planned withdrawal from certain (allegedly profitable) activities and the sale of assets not related to production should be regarded as compensatory measures within the meaning of the Guidelines on state aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (27) (‘the rescue and restructuring guidelines’). Lastly, the Polish authorities claimed that the privatisation of PZL Wrocław, which will allow the company's competitors to acquire PZL Hydral's capacity, know-how and market share, should also be regarded as a compensatory measure.
III. DOUBTS EXPRESSED BY THE COMMISSION WHEN OPENING AND EXTENDING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
(103)
The Plan was notified as a restructuring scenario under the rescue and restructuring guidelines. The Commission therefore based its preliminary assessment on the information at its disposal at that stage. On the basis of that information, the Commission voiced the following concerns:
(104)
As regards the eligibility of the company for restructuring aid under the rescue and restructuring guidelines, the Commission doubted that PZL Hydral had not benefited from any rescue or restructuring aid in the previous ten years.
(105)
In particular, the Commission wondered whether the non-enforcement or late enforcement of public liabilities should not be treated as state aid. The Commission pointed out that, where a public body collecting social security contributions tolerates the non-payment or late payment of such contributions over a long period of time, it undoubtedly gives the recipient an advantage by reducing the burden which the normal application of the social security system represents for the recipient (28). The Commission, while recognising that the public creditors had taken certain enforcement measures, doubted whether these were sufficient or, if they had been taken at a late stage, effective, especially in respect of the collateral held by the public creditors and which could have been relied on. At this stage of the proceedings, therefore, the Commission doubted that the conduct of the public creditors was in line with the way that private creditors would have behaved in those circumstances.
(106)
The Commission also expressed doubts with regard to other measures reported by the Polish authorities as free of state aid.
(107)
The Commission doubted whether the partial repayment and partial write-off of public liabilities reported by the Polish authorities as free of state aid, was in line with the private creditor rule.
(108)
The Commission also expressed doubts regarding the Plan's compatibility with the internal market in the light of point 31 et seq. of the rescue and restructuring guidelines.
(109)
The Commission doubted that the proposed contribution was real and actual and thus that the Plan complied with points 43-45 of the rescue and restructuring guidelines. The Commission doubted whether the planned revenue from the sale of PZL Wrocław, even if achieved, could be regarded as an own contribution to the restructuring. As mentioned above, PZL Wrocław was set up at end-2004. Under the Plan, the production assets were to have been transferred and the privatisation process was to have been launched as early as 2007. Initial offers by potential investors were to be submitted by the fourth quarter of 2007 and, following negotiations, a preliminary sales agreement was to be concluded in the first half of 2008. However, at the time when the opening decision was adopted, the Commission had not been informed of any interest on the part of potential investors in acquiring PZL Wrocław.
(110)
The Commission also expressed doubts that the Plan would ensure long-term viability as required under points 34-37 of the rescue and restructuring guidelines. The Commission observed that the planned restructuring concentrated on financial restructuring, i.e. circa 90 % of all restructuring costs had been earmarked for the repayment of public debt arrears. Consequently, the remaining restructuring measures were rather limited. The Commission also noted that, as already explained, at the time when the opening decision was adopted, it had not been informed of any interest on the part of potential investors. Poland also indicated that further restructuring measures might be necessary after the company was privatised, which raised additional doubts as to the Plan's viability.
(111)
The Commission also stated that it needed further clarifications as regards the compatibility of the proposed compensatory measures with points 38-42 of the rescue and restructuring guidelines. The Polish authorities argued in the notification that at least one third of the capacity reduction was designed to cut capacity in the low-profit industrial hydraulics segment. On the basis of the information at its disposal, the Commission doubted that the reduction in production capacity implemented or planned by the company was sufficient. The Commission also noted that at least some of the proposed measures appeared to be necessary in order to achieve long-term viability. In particular, the Commission pointed out that the sale of some production assets in the past seemed to have been specifically designed to restore viability. Similarly, the planned sale of real estate would serve as a source of financing rather than as compensation for a distortion of competition.
IV. COMMENTS OF POLAND ON THE OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
(112)
The Polish authorities submitted their comments on the opening decision with regard to the possibility of applying the private creditor test in the reported scenario, i.e. in conjunction with capital injections.
(113)
The Polish authorities stated that the proposed write-offs were in line with the private creditor rule in view of the fact that the public creditors would obtain more in the event of PZL Hydral's assets being sold than in the event of the company going bankrupt. The Polish authorities also stated that this viewpoint was based on economic and financial analysis and was shared by the public creditors concerned.
(114)
The Polish authorities claimed that the two capital injections to be granted by the IDA to PZL Hydral and which, according to the notification, were to be earmarked for the repayment of public creditors, did not preclude applying the private creditor rule.
(115)
In addition, the Polish authorities claimed that the market value of PZL Wrocław was closely linked to its ownership of aviation certificates and arms-trading permits and its uniquely experienced and qualified workforce. In the event of bankruptcy, it would be impossible to restore this organisation to an extent acceptable to the aviation supervision services.
(116)
The Polish authorities valued the own contribution at PLN 130 million, which would amount to 50 % of the restructuring costs even if non-enforcement of public debts were to be treated as state aid. Moreover, the Polish authorities noted that the sale of assets was under way, and so all the assets provided for in the Plan would be disposed of within the framework of restructuring.
(117)
As regards the long-term viability of the Plan, the Polish authorities affirmed that the objectives of the restructuring were being implemented properly. In particular, the process of concentrating production in the eastern part of PZL Hydral's site had yielded a reduction in fixed costs, operational improvements in production and additional revenue from renting out the space freed up. Moreover, production and sales (including 570 employees) had been relocated to PZL Wrocław, which was economically viable at that time (data for the first ten months of 2008). PZL Wrocław's net profit at end-2008 was estimated at PLN 6 million approx., with sales of PLN 50 million. The Polish authorities added that since agreement was reached on the private creditor scenario in the fourth quarter of 2007, both PZL Hydral and PZL Wrocław had paid their current liabilities to public creditors on time.
V. THIRD PARTY COMMENTS
(118)
The Commission did not receive any third party comments.
VI. EVENTS FOLLOWING THE OPENING OF THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE - THE REVISED PLAN
(119)
The Polish authorities consider that the sale price for PZL Wrocław's shares offered by […] corresponds to the market value of this company. According to the Polish authorities, the price offered reflected the company's financial situation, which worsened in 2009 as a result of the financial crisis and a downturn in orders from the Polish armed forces.
(120)
The Polish authorities also indicated that this price reflected macroeconomic conditions. On the Warsaw stock exchange alone the Warsaw Stock Exchange Index (WIG) fell by 36 %. Between April 2008 (withdrawal of […] from negotiations) and June 2009, the market ranking of listed aviation sector companies with a similar production profile to PZL Wrocław dropped dramatically. Shares in […], to which […] belongs, fell by […] %, shares in […] by […] % and shares in […] by […] %.
(121)
[…] carried out a due diligence study (see point 96). The study compared the figures concerning […] of 32 aviation sector companies. The study then calculated average coefficients which determined how these […]. These coefficients were then applied to […]. The result was […].
(122)
However, talks with the IDA on the investor's evaluation suggest that at this stage […] is highly dependent on one customer, the Polish armed forces, from which it is expected to derive […]% of its planned revenue in 2010-13 under the modernisation programme, the outcome of which is uncertain, and bankruptcy proceedings could be launched if PZL Wrocław's financial situation does not improve in 2010.
(123)
On that basis the investor maintains that in offering […] for PZL Wrocław's shares, he will de facto pay a premium for them.
(124)
Once the price offered by the investor was known, the IDA started negotiations with the public creditors on partial repayments and partial write-offs of their claims as specified in the Plan, on the basis of the proceeds of the sale of PZL Hydral's assets without any additional capital injections.
(125)
For that purpose, a study was commissioned by the IDA from Ernst&Young on 15 January 2010. Ernst&Young was instructed, as an independent expert, to produce a comparison between the following two scenarios:
-
bankruptcy proceedings for PZL Hydral, including its subsidiary PZL Wrocław,
-
settlement of liabilities on the basis of the proceeds of the sale of PZL Wrocław to […] for […] and the proceeds of the sale of PZL Hydral's other assets.
(126)
Ernst&Young assessed the situation for each individual public creditor: the Social Security Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Wrocław City Council, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled, the Lower Silesia Regional Office and the Ministry of Finance. The analysis does not include the IDA as it was not a creditor of PZL Hydral but only a shareholder.
(127)
The Ernst&Young study was completed on 24 February 2010. The study was based on a conservative approach: only the amounts expected to be directly recovered under each scenario were quantified. Therefore the analysis did not take account of alternative costs (29), long-term profit forecasts and inflation.
(128)
The bankruptcy scenario leading to liquidation was analysed on the assumption that liquidation would be reasonably effective. It refers, as the basis for its methodology, to the requirements of a proper private creditor test based on case-law (Spain v Commission and Hamsa v Commission) which analyses the behaviour of a public body from the point of view of a private creditor seeking to obtain payment by a debtor in financial difficulties (30). The report is based on an analysis of each individual creditor, taking into account, in particular, the creditor's collateral on the debtor's assets and the extent to which claims can be satisfied in the event of the debtor going bankrupt (31).
(129)
In order to establish the bankruptcy value of the assets, the Ernst&Young study assumed that the fire sale value of the immovable fixed assets was 50 % of their fair value. To establish the fair value, Ernst&Young relied on the methods defined in International Accounting Standard 16 on property, plant and equipment, and used any available assessments by independent experts. The 50 % reduction is justified by the low effectiveness of bankruptcy proceedings in Poland, where revenue from sales of assets constitutes on average 26,86 % of their fair value.
(130)
The Ernst&Young study also notes that the proceeds which public creditors can expect in a bankruptcy scenario depend on the respective ranking of their collateral on the assets to which the mortgages are attached. The Ernst&Young study provides for this purpose an overview of the mortgages attached to each asset component of PZL Hydral, the value of the respective mortgages and the ranking of the creditors.
(131)
On the basis of the assumptions set out in the previous two paragraphs, Ernst&Young estimates that the total amount recoverable in the event of bankruptcy from the assets secured by mortgages is PLN 52,4 million; three public creditors (the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled, the Lower Silesian Regional Office and the Ministry of Finance) will not be able to recover anything and the remaining creditors will be able to recover the following amounts: the Social Security Office - PLN 44,8 million, the Lower Silesia Region Tax Office - PLN 2,3 million, Wrocław Psie Pole Tax Office - PLN 0,457 million and Wrocław City Council - PLN 4,9 million.
(132)
The actual amount of the proceeds under the bankruptcy scenario should then be corrected by adding the amount recovered from the other assets of PZL Hydral, i.e. PLN 13,5 million (32). Accordingly, the bankruptcy proceeds amount to PLN 66 million, as shown in Table 26.
(133)
The sale of assets scenario provides for the sale of all PZL Hydral's assets referred to in the Plan for PLN 122 323 202,31: Zakład Produkcji Hydrauliki ‘Hydral’ Sp. z o.o. for […], BBCenter's real estate for […], car park for […], Zakład Cieplowniczy ‘Term-Hydral’ Sp. z o.o. for […], power station (GSZ) for […], PZL Wrocław for […], the casting plant for PLN […], minority shareholdings for […] and repayment of PZL Hydral's receivables in an amount of […].
Table 26
Comparison of the sale scenario and bankruptcy scenario from the perspective of PZL Hydral in 2010 (in PLN) in the Ernst&Young study
Public creditor
Total amount of liabilities (33)
Proceeds in bankruptcy scenario
Proceeds in sale of assets scenario
Social Insurance Fund
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Lower Silesia Region Tax Office
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Wrocław - Psie Pole Tax Office
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Wrocław City Council
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
State Fund for the Rehabilitation of the Disabled
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Lower Silesian Regional Office
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministry of Finance
24 050 232,71
-
500 000,00
Total
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Table 26 indicates that under the Ernst&Young study the Social Security Office would recover 47,7 % of its claims, Lower Silesia Region Tax Office would recover 30,6 %, Wrocław Psie Pole Tax Office 85,8 %, Wrocław City Council 18,2 %, the Lower Silesian Regional Office would recover the entirety of its claims, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled would recover 38,9 % and the Ministry of Finance 2,1 %.
(135)
Under Polish law, once the public creditors agree to the settlement of their claims by partial write-offs, interest ceases to accrue on these claims and is charged only if settlement is not implemented, which would be the case in a bankruptcy scenario. Therefore the liabilities shown in Table 26 include appropriate interest backdated to the date of the 2007 agreement for all public creditors apart from the Lower Silesia Region Tax Office (to which interest is still being charged on some tax liabilities) and the Lower Silesian Regional Office (to which interest is still being charged) due to the special legal nature of their claim.
(136)
It should be noted that as regards Wrocław City Council, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled and the Lower Silesia Region Tax Office, the revised Plan provided for the partial deferral of repayment to public creditors and on the repayment in instalments of part of these liabilities until the sale of PZL Hydral's assets took place, i.e. the liabilities would be repaid in part. In particular, the agreement makes detailed provision for:
-
repayment of the amount of PLN 4,9 million owed to Wrocław City Council is deferred;
-
repayment of the amount of PLN 5 million owed to the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled is deferred;
-
PLN 18,25 million will be used to partially repay the amount owed to the Lower Silesia Region Tax Office; part of this repayment is deferred, part will be repaid into instalments (34) and part will be repaid with interest calculated on the payment date.
(137)
On this basis, according to the Ernst&Young study (see Table 26) the creditors would receive PLN 122 million in total in the event of the sale of PZL Wrocław and the other assets of PZL Hydral, while in the event of bankruptcy resulting in the liquidation of PZL Hydral the creditors would receive only PLN 66 million, and three of them (the Ministry of Finance, Lower Silesian Regional Office and the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled) would not receive anything.
(138)
In the sale scenario, the public creditors will write off PLN 195 million of public liabilities in total. Despite this, each public creditor is better off in the sale scenario than in the bankruptcy scenario. In total, the public creditors would recover 38,5 % of the amount owed to them.
(139)
The Polish authorities informed the Commission that on the basis of the findings of the Ernst&Young study, the public creditors agreed to the partial repayment of their claims in 2010.
(140)
In the framework of the talks with […], the IDA agreed that its credits would be partially swapped, partially repaid and partially waived. Under Annex 2 to the Framework Agreement, the IDA was to convert part of the 2007 loan principal and part of the 2008 loan principal totalling […] into PZL Wrocław's share capital and liquid assets and to waive interest in an amount of […] on the 2007 loan. Following this swap, PZL Wrocław's share capital was to be reduced by lodging an application to that effect with the court with jurisdiction.
(141)
The Polish authorities pointed out that the deterioration in PZL Wrocław's financial situation only occurred in 2009 and was caused by the economic downturn, which could not have been predicted and which resulted in a decline in orders from the Polish armed forces of almost […]%. Consequently, the IDA's situation as a creditor worsened considerably, as did the prospects for recovering its claims in full.
(142)
The provisions of Annex 2 to the Framework Agreement were negotiated in close correlation with the results of the supplement to the Ernst&Young study. This supplement was prepared on 24 February 2010. It analyses two scenarios, bankruptcy leading to the liquidation of PZL Wrocław and its sale to the investor. In particular, it focuses on what the IDA would obtain from its collateral in the bankruptcy scenario and compares this with the amounts it could expect if PZL Wrocław were sold to the investor.
(143)
The supplement to the Ernst&Young study points out that the assets of PZL Wrocław were encumbered by pledges and mortgages. The book value of all PZL Wrocław's assets on 31 December 2009 was PLN 52,5 million, of which secured assets accounted for PLN 21,3 million and unsecured/non-encumbered assets PLN 31,2 million.
(144)
Even if the unsecured/non-encumbered assets represented […]% of the value of PZL Wrocław's assets, if the sale of PZL Wrocław did not take place, the tax authorities would issue a tax decision pursuant to Articles 112 and 118 of the Tax Code (35) declaring that PZL Wrocław was liable for PZL Hydral's 2006-07 liabilities in order to enforce their claims. This is confirmed by a letter from the Lower Silesia Region Tax Office of 23 November 2007, which states that should the restructuring fail, enforcement steps will be taken under Article 112 of the Tax Code.
(145)
As PZL Wrocław owns PZL Hydral's production assets (which it purchased between 2004 and 2007), this decision would impact on some of PZL Hydral's public liabilities. The value of the claims that would be affected by such proceedings would correspond to PZL Hydral's public liabilities generated in 2006-07 and would amount to a minimum of PLN 64,4 million (36). According to the supplement to the Ernst&Young study, the value of these claims would exceed the book value of the unsecured/non-encumbered assets. At the same time, the book value of these assets should be considered in the light of their market value as they are receivables, cash and other monetary assets.
(146)
In the event of PZL Wrocław going bankrupt, only assets secured by mortgages and registered pledges would therefore take priority over the claims of the tax authorities. The claims of PZL Wrocław's unsecured private creditors could not have been satisfied from PZL Wrocław's assets. In the light of the fact that not all creditors’ claims would be satisfied from the bankruptcy estate, PZL Wrocław shares would have zero value in the event of bankruptcy. Equally, as only the holders of registered pledges and mortgages would be satisfied, ordinary pledges are worthless.
(147)
On that basis, the supplement to the Ernst&Young study analyses the value of the IDA's registered pledge on PZL Wrocław's assets. The value of the collateral in the form of registered pledges on machinery is determined on the basis of the assumption that the value of the assets pledged in the event of bankruptcy would be 50 % of their net book value, as their fair value was not available and the value of movable fixed assets was subject to change in line with the applicable depreciation rate. Ernst&Young took the view that the value in the event of a fire sale was representative in the light of the possibility of using the evaluated assets for certain purposes and as part of certain production processes, the possibility of using them for alternative purposes and the nature of the contracts with which they were associated. The Ernst&Young study points out that when the assets to be sold are highly specific and are used to produce for a specific buyer, their liquidation value can be very low and can amount to 30 % of their net book value. By way of an example, Autoglass Group SA, which had a balance-sheet value of PLN 19,8 million, was sold in bankruptcy proceedings for PLN 6 million. In addition, the PZL Wrocław assets in question which served as a registered pledge include many low-value items. In particular, the 2007 loan was secured by a list of 1 709 items which depreciated over the years and around 1 400 items with a value of less than PLN 3 500; consequently, a one-off depreciation was carried out.
(148)
As did the main report, the supplement to the Ernst&Young study disregarded the effect of inflation, i.e. in view of potentially lengthy bankruptcy proceedings, on the assessment of the bankruptcy scenario from the perspective of PZL Wrocław's creditors.
(149)
According to this study, the net book value of the assets serving as a registered pledge on machinery was PLN 2 106 392,71 on 31 January 2010. If this formula is applied to the net book value of the assets, their value (in bankruptcy) in the event of a fire sale is estimated at PLN 1 053 196,36.
(150)
The supplement to the Ernst&Young study concludes that the IDA obtains PLN 1 053 196,36 under the bankruptcy scenario and [ PLN 1 053 196,36] under the sale scenario (as specified in Annex 2 to the Framework Agreement).
(151)
The Polish authorities informed the Commission that the net book value of assets serving as a registered pledge for the 2007 loan amounted in the audited 2007 financial reports to PLN 5 480 861,37 and in the audited financial reports as at 31 January 2010 to PLN 818 967,55.
(152)
The Polish authorities informed the Commission that the net book value of assets serving as a registered pledge for the 2008 loan amounted to PLN 2 763 000 according to the independent expert report dated 1 February 2008. The book value of these assets according to the audited financial reports amounted to PLN 1 883 098,97 on 1 February 2008 and the net book value of these assets according to the audited financial reports amounted to PLN 1 287 425,16 on 31 January 2010.
(153)
Accordingly, the Polish authorities withdrew from the two capital injections to PZL Hydral, arguing that the partial write-offs and partial repayments of public liabilities were free of state aid in the light of the private creditor rule. They also stated that the public creditors’ conduct in the past (1998-2007) was in line with the private creditor rule. They also indicated that the sale of PZL Wrocław had been open, transparent and unconditional and that the price offered by the investor could be regarded as a market price. The Polish authorities argued that both the 2007 and 2008 loans had been awarded on market terms. They also withdrew from the debt-for-equity swap for the 2007 loan described above but proposed a partial swap for both the 2007 and 2008 loans prior to the sale, arguing that this complied with the private creditor rule.
VII. COMPETENCE OF THE COMMISSION
(154)
The initial part of certain measures, namely the non-enforcement of public liabilities against PZL Hydral, started in 1998, i.e. prior to Poland's accession to the EU on 1 May 2004.
(155)
Under the Accession Treaty, aid measures put into effect in the new Member States before accession and still applicable after accession which constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU and are not existing aid are to be treated as new aid for the purpose of applying Article 108(3) of the TFEU.
(156)
Point 3 of Annex IV to the Accession Treaty sets out the interim mechanism procedure. It constitutes a legal framework for the assessment of aid schemes and individual aid measures which are put into effect in a new Member State before the date of its accession to the EU and are applicable after accession.
(157)
Aid measures that were put into effect before accession and are not applicable after accession cannot be examined by the Commission, either under the interim mechanism procedure or under the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU. On the other hand, measures that were not put into effect until after accession will be assessed by the Commission as notified aid or as unlawful aid pursuant to the procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU.
(158)
A measure is applicable after accession if it was put into effect before accession but can still give rise, after accession, to the granting of additional aid or to an increase in the amount of aid already granted, i.e. if the precise economic exposure of the state is not known on the date on which the measure was put into effect and is still not known on the date of accession.
(159)
In the present case, the Commission notes that the non-enforcement of public creditors’ liabilities started in 1998, and continued at the date of accession. The Commission considers that the non-enforcement of all liabilities outstanding on 1 May 2004 fell under its jurisdiction as of that date.
(160)
In the light of the foregoing, the non-enforcement of the public liabilities outstanding on 1 May 2004 constitutes a measure applicable after accession and falls under the Commission's jurisdiction pursuant to Article 108 of the TFEU.
VIII. ASSESSMENT
(161)
According to Article 107(1) of the TFEU, state aid is aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods in so far as it affects trade between Member States.
(162)
The conditions laid down in Article 107(1) of the TFEU are cumulative and therefore for a measure to be qualified as state aid all the conditions must be fulfilled simultaneously.
(163)
In the following sections, the Commission assesses possible state aid to PZL Hydral and PZL Wrocław separately.
(164)
It identifies the following measures concerning PZL Hydral:
-
the planned and withdrawn capital injections for PZL Hydral,
-
the enforcement of public liabilities against PZL Hydral (1998-2007),
-
the settlement with the public creditors of PZL Hydral (2007-10).
(165)
It identifies the following measures concerning PZL Wrocław:
-
the 2007 loan,
-
the 2008 loan,
-
the debt-for-equity swap concerning the 2007 and 2008 loans.
(166)
The Commission notes that the Polish authorities contested the classification of the above-mentioned measures as state aid, claiming that the measures passed the private creditor test (in the case of the measures for PZL Hydral and the 2010 debt-for-equity swap for PZL Wrocław) and the market investor test (in the case of the 2007 and the 2008 loans to PZL Wrocław).
VIII.1. The withdrawn capital injections to PZL Hydral
(167)
Pursuant to Article 8 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (37) (‘the Procedural Regulation’), a Member State may, after the opening of the formal investigation procedure, withdraw the notification in due time before the Commission has taken a decision on whether the notified measure constitutes aid. In such cases, the Commission terminates the procedure on the basis that it no longer serves any purpose.
(168)
The Polish authorities withdrew the two notified capital injections (PLN 113 million). Accordingly, the Commission’s investigation into these measures no longer serves any purpose.
VIII.2. Non-enforcement of public liabilities against PZL Hydral (1998-2007)
(169)
State aid may have been granted to PZL Hydral in the form of continued non-enforcement of public liabilities against the company by various public creditors.
(170)
The Commission points out that Article 107(1) of the TFEU covers interventions in various forms which reduce a company’s normal costs and which, without therefore being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect. It is universally accepted in case-law that the conduct of a public body with responsibility for collecting social security contributions which tolerates late payment of such contributions gives a company in financial difficulties which benefits from that conduct a significant commercial advantage by mitigating the burden associated with the normal application of the social security system which cannot be wholly removed by the interest and default surcharges applied to it (38). This reasoning applies mutatis mutandis to other fees, charges and taxes collected by public authorities.
(171)
In the present case, the public collecting bodies had not recovered their claims against PZL Hydral 1998-2007 in full when the public creditors adopted the Plan (see point 60 et seq.).
(172)
It follows from case-law that, in order to determine whether any state aid was granted by the public authorities by way of non-enforcement of public claims, it has to be ascertained whether the company concerned would manifestly have been unable to obtain comparable facilities from a private creditor in the same situation vis-à-vis that company as the public collecting body (39).
(173)
The Commission notes that in order to ensure the long-term economic viability of PZL Hydral, its owner at that time, the Polish Treasury, and subsequently the IDA, developed a privatisation strategy on the basis of a 1998 study carried out by private consultants, and started a search for investors (see point 54). The private and public creditors supported this approach and were closely involved in it.
(174)
In 2002 the Polish authorities, still with the support of private and public creditors, entered into negotiations with […]. These creditors were given regular updates on the progress made (see points 30 and 56).
(175)
The Commission notes that both private and public creditors took the view that the value of PZL Hydral, and in particular of its aviation and defence activities, as a going concern by far exceeded the value of its assets, in particular by virtue of its military certificates and arms-trading permits, as well as its human capital, and that for that reason they agreed to refrain from instituting bankruptcy proceedings against PZL Hydral.
(176)
The Commission notes in particular that the main private creditors, i.e. Bank […] and Bank […], refrained from forced enforcement of their liabilities in spite of holding first-rank collateral (see points 32 and 34) which was enforceable directly on the basis of bank enforcement orders and could be relatively easily disposed of (see point 28).
(177)
The public creditors, on the other hand, took enforcement actions via the court enforcement officer, and by end-2007 had recovered a total amount of PLN 28,76 million (see point 41).
(178)
The Commission therefore concludes that between 1998 and 2007, PZL Hydral was able to obtain comparable facilities from two private creditors, i.e. Bank […] and Bank […], which were not merely in the same but actually in a better situation vis-à-vis that company than the public collecting bodies.
(179)
The Commission also concludes that the decision of both private and public creditors to refrain from instituting bankruptcy proceedings against PZL Hydral was justified by the good prospects for restoring viability to the aviation and defence activities once their debt arrears had been repaid, as indicated in the strategy developed in 1998 (see point 54).
(180)
Therefore, the non-enforcement of the public collecting bodies of the amounts owed to them in 1998-2007 does not confer an advantage on PZL Hydral because the public authorities acted in the same way as a private creditor would have acted, and this therefore does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
VIII.3. Repayment of PZL Hydral's public liabilities (2007-10)
(181)
After the failure of the privatisation negotiations with […], the main private creditors of PZL Hydral, i.e. Bank […] and Bank […], settled their claims vis-à-vis PZL Hydral.
(182)
The private creditors’ claims were settled in April 2003 (Bank […]) and November 2006 (Bank […]) respectively. Despite the good quality of their collateral, Bank […] accepted the settlement of PZL Hydral's debts of PLN 51,6 million against a payment of PLN 4 million and Bank […] accepted the settlement of PZL Hydral's debts of PLN 86,4 million against a payment of PLN 11,5 million respectively (see points 31 and 33).
(183)
The public collecting bodies reached a debt settlement agreement with the IDA and PZL Hydral in 2007, which was incorporated into the Plan in November 2007. This agreement contained four essential elements:
-
PLZ Hydral would pay all new taxes, charges and contributions on time,
-
PZL Hydral would pay off part of its outstanding liabilities in instalments; payment for the remainder would be deferred until PZL Hydral had sold off its subsidiaries and assets,
-
PLZ Hydral would sell all its subsidiaries and assets, and use the proceeds to pay its debt arrears,
-
the aviation and defence business of PZL Hydral would be hived off into the subsidiary PZL Wrocław, which would subsequently be privatised and public creditors would be repaid from the proceeds. This would leave PZL Hydral as an empty shell, which would be liquidated.
(184)
In accordance with the estimated proceeds from sales in 2007-2010, the Plan provided for the public collecting bodies to recover PLN 120,8 million (see point 61). Ex post, this turned out to be a good estimate, as the amount established in 2010 is PLN 122,3 million (see point 133).
(185)
The Commission notes that the Plan also provided for two capital injections to PZL Hydral, which were designed to increase the amount of money available for settling past liabilities. The inclusion of these capital injections in the Plan was to be subject to the Commission's prior authorisation; therefore, it was clear to the public creditors when agreement was reached on the Plan that they could not view the inclusion of these additional amounts in the Plan as acquired and certain.
(186)
The Commission also notes that the Plan does not include a final decision on how the proceeds will be divided between the different public creditors. This division was to be done after the process of selling the subsidiaries and assets had been carried out on the basis of the actual proceeds of the sale, taking account of the collateral of the different public creditors on these assets.
(187)
With regard to the assessment of the conduct of public creditors from 2007 to 2010, the Commission considers that two different decisions on the part of the public creditors need to be assessed: first, the decision in 2007 to agree to the Plan, and second, the decision in 2010 to accept the final settlement as detailed in Table 26 of this Decision.
(188)
According to Court case-law, in such situations the Commission must apply the private creditor rule, i.e. in order to determine whether the reduction of some of the debts owed by a firm in difficulty to a public-law body constitutes state aid, it must compare that body to a private creditor seeking to recover amounts owed to it by a debtor in financial difficulty (40).
(189)
However, according to case-law, when a company facing a significant deterioration in its financial situation proposes an agreement or series of agreements for debt restructuring to its creditors with a view to remedying the situation and avoiding bankruptcy, each creditor must take its decision in the light of the amount offered to it under the proposed agreement on the one hand, and the amount it expects to be able to recover in the event of the company's liquidation on the other. Its decision is influenced by number of factors, including the creditor's status as the holder of a secured, preferential or ordinary claim, the nature and extent of any collateral it may hold, its assessment of the likelihood of the company being restored to viability and the risks of its losses increasing in the event of this not taking place and the amount it would receive in the event of liquidation. If it turned out, for example, that in the event of the company being liquidated, the realisation value of its assets sufficed only to cover mortgage and preferential claims, ordinary claims would have no value. In these circumstances, acceptance by an ordinary creditor of the cancellation of a major part of its claim would not really be a sacrifice (41).
(190)
The Commission notes that the terms of the settlement with the public collecting bodies are different from the terms of the settlement with the two private banks.
(191)
First of all, the private banks opted for an immediate payout, whereas the public collecting authorities agreed to await the results of the sale of PLZ Hydral's assets and subsidiaries.
(192)
Second, the expected recovery rate of the public collecting authorities by far exceeds the recovery rate of the private banks: Bank […] recovered 7 %, Bank […] recovered 13 %, whereas the public collecting authorities could expect to recover 38,5 % on the basis of sale proceedings of PLN 122,3 million.
(193)
The Commission must assess whether the decision of the public creditors to agree in 2007 to the Plan, which is different in nature to the settlement obtained by the private creditors, would have been taken by a private creditor in their place, applying the principles set out in points 188 and 189 above.
(194)
First, the Commission notes that the public creditors had only limited collateral, and that their collateral was of an inferior quality to that of the private banks (see Tables 16 to 20 above). They were therefore in a weaker negotiating position. At the same time, following the settlement with the private creditors, the quality of their collateral increased significantly, giving them additional security that, even in the event of the Plan not working out as predicted, they would still obtain an acceptable recovery rate from the assets.
(195)
Second, the Commission notes that the public creditors could expect, on the basis of the assumptions underpinning the Plan, a substantially higher recovery rate than the private creditors, which had opted for a quick settlement.
(196)
Third, the Commission notes that the private creditors obtained assurances from PZL Hydral and PZL Wrocław that all new liabilities would be paid on time.
(197)
Fourth, the Commission observes that as regards outstanding liabilities, PZL Hydral agreed to a payment schedule which provided for part of the debt to be repaid in instalments and for the remainder to be repaid once the proceeds of the sale of assets and subsidiaries were known. These payments constituted a substantial improvement in comparison with recovery in the years before the Plan was agreed: in 2008, the first year of the Plan, PZL Hydral repaid PLN 54,6 million, against only PLN 9,5 million in 2007 (see Table 21).
(198)
The Commission concludes that on the basis of these guarantees and the assurances received from PZL Hydral, the public creditors acted as a private creditor placed in a comparable situation would have acted.
(199)
The Commission also observes that due to the failure of negotiations with […] and […] (see point 94), the actual realisation of the Plan took longer than initially envisaged. The Commission considers that this was a risk inherent to the agreement given to the Plan by the public collecting bodies.
(200)
The final settlement between PZL Hydral and its public creditors is described in Table 26. Once the sale price for PZL Wrocław had been established following an offer made by […], the public creditors agreed to settlement from the sale of PZL Hydral's assets, without any capital injections, in accordance with the private creditor rule, taking into account the value of their claims and the quality of their collateral (see point 96).
(201)
The Commission must therefore determine whether, in the event of a sale without capital injections, each of the public creditors is better off than in the event of bankruptcy, and whether a sale to […] is the best sale scenario the public creditors could expect.
(202)
All the public creditors will recover more than the private creditors (see point 134), except the Ministry of Finance, which, however, did not hold any collateral and thus cannot be compared with private creditors holding first-rank collateral (see points 32 and 34).
(203)
It should also be noted that the Ernst&Young study commissioned by the IDA compared the amounts each public creditor could expect to receive in the event of bankruptcy and in the event of a sale (which took place in 2010) (see point 137). The study concludes that each public creditor is better off in the event of a sale.
(204)
The Commission has critically assessed the Ernst&Young study in order to determine whether its findings withstand scrutiny and demonstrate that by agreeing to the settlement, each public creditor behaved like a private creditor in a comparable situation, relying on the case-law cited in points 188 and 189 above.
(205)
First, the Commission notes that the Ernst&Young study used as methodology the relevant case-law of the European courts to assess the private creditor rule and took into consideration the status of each public creditor, the collateral it held, its ranking and the amount it would recover in the event of liquidation.
(206)
Table 26 of the present decision shows that on the basis of this assessment, each public creditor (the Social Security Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Wrocław City Council, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled, the Lower Silesia Regional Office and the Ministry of Finance) is better off in the event of the sale of all PZL Hydral's assets, i.e. each recuperates a higher proportion of its outstanding liabilities, than in a bankruptcy scenario leading to liquidation, taking into consideration the ranking and the respective collateral of the public creditors (see point 134).
(207)
The Commission then verified the plausibility of the bankruptcy scenario developed by Ernst&Young. The starting point of the assessment is that the value of PZL Hydral is nil, as its liabilities by far exceed the value of its assets and subsidiaries. Therefore any creditor in a bankruptcy scenario would only be able to recoup the portion of its outstanding liabilities that was secured by collateral, in so far as its rank enabled it to benefit from the liquidation value of the secured assets.
(208)
Tables 16 to 20 show the collateral for each public creditor. The extent to which each public creditor is to be satisfied from its collateral, taking its ranking into account, in the event of PZL Hydral being declared bankrupt is shown in point 131. With a view to estimating the fire sale value of the real estate, Ernst&Young took the current fair value of assets forming part of the company in accordance with point 30 and international accounting standard (IAS) 16 on property, plant and equipment (42). The Commission notes that the use of this IAS is mandatory in the EU and is therefore an appropriate starting point for assessing the liquidation value. The Commission regards it as reasonable that the bankruptcy value of these assets is reduced in the fire sale by 50 % due to the fact that these assets will be sold separately, that it will not be possible to apply the ‘going concern’ rule due to decreased demand for industrial assets in the economic crisis and that this value is above the average revenue from the sale of assets in bankruptcy in Poland, which is 26,86 % compared to their fair value.
(209)
The Commission concludes that each public creditor is better off under the scenario of a sale to […] than under a bankruptcy scenario.
(210)
It remains to be determined whether the offer from […] is the best offer the public creditors could expect. The Commission notes that when it became clear in the first of half of 2009 that the conditions contained in the offer from […] had not been met, […] was the only buyer interested in purchasing the PZL Wrocław shares. Despite the publication of an invitation to express interest and an active search for possible investors as of May 2008 (see point 90 et seq.), no other investors came forward. Therefore the public creditors did not have reasonable grounds to believe that any other investor would offer a better price in the future.
(211)
On this basis, the Commission considers that by agreeing in 2010 to the settlement structure shown in Table 26, the public creditors behaved like a private creditor seeking to recover amounts owed to it by a debtor in financial difficulty. Therefore the public creditors did not confer an advantage on PZL Hydral. Accordingly, the settlement of outstanding liabilities in the form of a partial write-off of public liabilities as per the Ernst&Young study does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
VIII.4. Measures with regard to PZL Wrocław
(212)
The Commission needs to determine whether the 2007 loan conferred an advantage on PZL Wrocław. For that purpose, the Commission must establish whether a private investor (‘market economy investor principle’) would have concluded the transaction in question on the same terms and, if not, on which terms it would have done so (43).
(213)
The Commission notes that in order to ascertain whether a loan granted by a state body which is already a shareholder in the company complies with the market economy investor principle, its investment should be compared with investments by a private holding company or private group of companies pursuing structural policy and being guided by the longer-term prospects (44) .
(214)
The Commission takes the view that the IDA is not an external creditor which invests in order to obtain profits based on the return on its investment in the form of an interest rate, but that it is a shareholder with more than 90 % of shares in PZL Hydral, which in turn holds 100 % of shares in PZL Wrocław. It must therefore be determined whether a private investor would have granted the 2007 loan in the same circumstances.
(215)
As regards the 2007 loan to PZL Wrocław, the Commission notes first that it was granted to PZL Wrocław, a company which at that time was financially viable and not in financial difficulty within the meaning of the rescue and restructuring guidelines (see points 47 and 48). Instead it was a new company without debt which already had a significant number of orders on its books, mainly in the form of contracts with the Polish Ministry of Defence, with which it had a longstanding business relationship.
(216)
The Commission notes that the IDA anticipated securing a return on its investment by way of a debt-for-equity swap of […]% and the subsequent sale of this stake in PZL Wrocław to a private investor (for an estimated […]), as stated in the Plan.
(217)
The IDA took into consideration the ongoing negotiations with […] (see point 74).
(218)
In order to establish whether the IDA had acted in accordance with the private investor principle, it is therefore necessary to determine what sales price IDA could expect for its stake, what the level of risk was, and whether the return on the investment resulting from that sale was adequate in relation to the risk taken by the IDA.
(219)
Prior to granting the loan, the IDA had commissioned a study from an independent expert in order to establish the value of PZL Wrocław once the hive-off from PZL Hydral had been completed (see point 66).
(220)
The Commission critically assessed this study and concluded that it was reasonable to expect a sales price of at least […] (see point 71 et seq.). By selling approximately […]% of the shares, the IDA could therefore expect a considerable return of at least PLN 48,5 million in the event of a successful sale.
(221)
The Commission acknowledges that there are always considerable risks inherent in any privatisation. In the present case a first attempt had already failed. At the same time, the Commission notes that the overall prospects for a Polish aviation and defence company were relatively stable taking into account the Polish army's ongoing duties abroad and Poland's commitments to NATO regarding its defence capabilities. Furthermore, in view of the need to hold special permits, barriers to entry to the relevant market segment are high, which in turn increases the attractiveness of the established players.
(222)
The Commission also notes that the expected return on investment was sufficiently important to justify a relatively high risk, and that in addition the IDA had obtained collateral in the form of a registered pledge on machinery for PLN 5,5 million and an ordinary pledge on […]% of the shares (see point 65).
(223)
On this basis, the Commission is satisfied that the 2007 loan was granted in line with the private investor principle and therefore does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
(224)
The Commission needs to determine whether the 2008 loan conferred an advantage on PZL Wrocław. To that end the Commission will apply the private investor principle as set out in points 212 to 214 and for the reasons explained therein.
(225)
As regards the 2008 loan to PZL Wrocław, the Commission notes first that it was granted to PZL Wrocław, a company which at that time was financially viable and not in financial difficulty within the meaning of the rescue and restructuring guidelines. Instead it was a new company without debt which already had a significant number of orders on its books, mainly in the form of contracts for an amount of […] with the Ministry of Defence (see point 48). The Commission takes the view that this loan was granted specifically for the purpose of processing the increasing number of orders from the Ministry of Defence. Moreover, in 2008 the company obtained private funding in the form of an operating lease (see point 87).
(226)
The Commission notes that the IDA granted the 2008 loan shortly before the expected end of negotiations with […] regarding the sale of PZL Wrocław (see point 74). It did so in order to provide a bridging loan for the period prior to closing the deal, when PZL Wrocław had to expand its capacity rapidly in order to cope with increasing orders from the Ministry of Defence. The IDA's main motivation for granting the loan was therefore to ensure that the company could take advantage of business opportunities before the deal with […] was closed and to ensure that the deal would be concluded swiftly.
(227)
The Commission notes that the loan is limited to PLN 4 million, the amount necessary to acquire the assets needed to meet the additional demand from the Ministry of Defence.
(228)
Furthermore, the Commission observes that the loan was secured by a registered pledge on machinery to a value of PLN 2,8 million and by an ordinary pledge on receivables from commercial contracts to a value of PLN 5,2 million, and that it had a variable interest rate which was identical to the applicable reference rate published by the Commission (see point 83). Nevertheless, before granting the 2008 loan, the IDA examined PZL Wrocław's financial situation and found it to be profit-making. On that basis the IDA could expect PZL Wrocław to generate sufficient cash flow for it to repay the loan and for the IDA to receive a return on its investment.
(229)
The Commission observes that it is normal business behaviour for a majority shareholder that is in the process of selling a company to grant a small bridging loan, if that loan is necessary to take advantage of business opportunities and ensures that the sale is concluded smoothly. The Commission takes the view that the 2008 loan, which, furthermore, was adequately secured and provided for interest at the reference rate, was granted by the IDA in line with that logic.
(230)
On this basis, the Commission is satisfied that the 2008 loan was granted in line with the market economy investor principle and therefore does not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
(231)
By agreeing to first swap its debt for equity and then passing on the entire proceeds of the sale of the equity to PZL Hydral to enable it to settle its outstanding liabilities to public bodies as provided for in the Plan, the IDA effectively waived debts of PLN 17,2 million, recovering only [ PLN 1 053 196,36].
(232)
It is necessary to establish whether the debt-for-equity swap involves an advantage granted by the IDA to PZL Wrocław. To that end, the Commission must determine whether, in performing this transaction, the IDA complied with the private creditor rule as defined in points 188 and 189.
(233)
The Commission notes first that […]'s 2009 offer ([…]) was […] lower than […]'s 2008 offer. The Commission takes the view that this difference reflects the deterioration in the situation of PZL Wrocław, which in 2008 had been profitable and with good prospects, whereas by 2009 it was showing signs of difficulties, mainly as a result of the significant downturn in orders from the Ministry of Defence.
(234)
The Commission also notes that the IDA had no expectation of finding a buyer other than […] for the shares it had obtained in PZL Wrocław as a result of the debt-for-equity swap (see point 210). In order to ensure that the deal was successful, the IDA had to ensure that it could settle the liabilities of the public creditors, in so far as they had mortgages on the assets of PZL Wrocław, as otherwise it would not have been in a position to honour the commitment to transfer all assets free from collateral.
(235)
Moreover, if the sale of PZL Wrocław - which was the event on which restructuring of public liabilities by way of partial repayments was based - did not proceed, the tax authorities would enforce their claims pursuant to the Tax Code (see point 144). In addition, in view the financial situation of PZL Wrocław, the failure of the sale agreement would lead to PZL Wrocław's bankruptcy (see point 52).
(236)
Therefore the Commission concludes that the only alternative to accepting the de facto waiver of PLN 17,2 million was to put PZL Wrocław and PZL Hydral into liquidation.
(237)
The supplement to the Ernst&Young study assessed these two scenarios. The Commission has critically assessed the Ernst&Young study to determine whether its findings withstand scrutiny and demonstrate that, by agreeing to the settlement, the IDA behaved like a private creditor in a comparable situation, relying on the case-law quoted in points 188 and 189.
(238)
In the event of bankruptcy, the study concludes that ordinary creditors will not receive anything, as many of the assets are encumbered by pledges and mortgages and, in addition, the tax authorities will be able to enforce their claims against PZL Wrocław (see points 143 et seq.). The Commission has confirmed this information by examining the financial reports of PZL Wrocław and by analysing implementation of Polish law, and has reached the conclusion that Ernst&Young's assessment is justified.
(239)
As a result, the Commission considers that the value of the ordinary pledge on receivables which secures the 2008 loan is without any value in a liquidation scenario. Furthermore, the pledge on […]% of the shares is without any value in the liquidation scenario, as the value of the shares themselves is nil.
(240)
Therefore, in order to establish what the IDA would obtain in a liquidation scenario, it is necessary to estimate the profits it could expect from selling the items on which it has registered pledges.
(241)
The supplement to the Ernst&Young study notes that the machinery on which the IDA had pledges for the 2007 loan had a book value in 2007 of PLN 5,5 million, whereas the machinery on which it had pledges for the 2008 loan had a book value of PLN 2,8 million in 2008.
(242)
In the supplement to the Ernst&Young study the assessment of the liquidation value of the pledges registered in favour of the IDA was based on the book value of the assets entered in PZL Wrocław's audited financial reports (see points 151 and 152) as at 31 January 2010, i.e. PLN 2,1 million.
(243)
The Commission considers that the book value of the fixed movable assets (serving as a pledge for the 2007 and 2008 loans), as entered in the audited financial report, is an appropriate starting point for assessing their liquidation value. The Commission notes first that the large difference between the book value and the net asset value which the 2008 study evaluating PZL Wrocław had found was due to a significant increase in the value of real estate. No correction was made for the value of machinery. Second, the Commission notes that, in view of the short period of time between the establishment of the pledge and the assessment, there are no other indications that the book value does not reflect the conservatively estimated value of the machinery.
(244)
The supplement to the Ernst&Young study argues that in the event of liquidation, these assets would have to be sold in a fire sale at a 50 % reduction, and that therefore the expected value is PLN 1 053 196,36. The Commission acknowledges that assets such as machinery that are put up for sale in the context of liquidation are usually sold below their book value.
(245)
The Commission considers that the 50 % discount is justified for the reasons stated by Ernst&Young, and described in point 147 above. It considers in particular that the evaluation of their hypothetical value in the event of bankruptcy was done using a methodology which can be considered appropriate for the purpose of determining the realisable value of claims vis-à-vis borrowers under threat of bankruptcy, taking account of the specific type of machinery to be sold, the contingency of sales on a specific customer (the Ministry of Defence) which is cutting its spending in the light of the need to adapt to the downturn in tax revenue resulting from the crisis.
(246)
The Commission therefore concludes that, on the basis of the information available to it when the present decision was adopted, the bankruptcy value of the IDA's outstanding loans was PLN 1 053 196,36.
(247)
In the sale scenario, the value of the IDA's outstanding loans was higher, as […] offered to pay IDA [ PLN 1 053 196,36].
(248)
The Commission concludes that a private creditor placed in the situation of the IDA would have accepted to waive PLN 17,2 million, because it could not reasonably expect to recover more of its claims under bankruptcy proceedings. Therefore, on that basis, the Commission is satisfied that the behaviour of the IDA with regard to the 2010 debt-for-equity swap is in line with the private investor principle and that the debt-for-equity swap does not contain state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
IX. CONCLUSION
(249)
The Commission notes that the formal investigation into the capital injections of PLN 113 million notified but subsequently withdrawn by the Polish authorities no longer serves any purpose pursuant to Article 8 of the Procedural Regulation.
(250)
With regard to the non-enforcement of public creditors’ liabilities and their eventual settlement, the Commission finds that the public creditors acted in line with the private creditor rule. Consequently, the behaviour of the public creditors does not involve state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
(251)
The Commission finds that the planned partial debt-for-equity swap by the Industrial Development Agency within the framework of the Plan, as amended, does not constitute state aid in the meaning of Article 107(1) of the TFEU as it complies with the private creditor rule. The Commission also considers that the 2007 loan and the 2008 loan in favour of PZL Wrocław do not constitute state aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU as they comply with the private investor principle,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The Commission has decided to close the formal investigation procedure under Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union in respect of the capital injections of PLN 113 million, noting that Poland has withdrawn its notification and will not pursue this aid project further.
Article 2
1. The partial non-enforcement from 1998 to 2007 of the claims that the Polish public authorities had against PZL Hydral and the settlement of these debts from 2007 to 2010 does not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
2. The loans granted by the IDA to PZL Wrocław in 2007 (PLN 12,5 million) and 2008 (PLN 4 million) do not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
3. The subsequent partial write-off of these loans concerning PLN 17,2 million, carried out in the form of a debt-for-equity swap, does not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 3
This Decision is addressed to the Republic of Poland.
Done at Brussels, 4 August 2010.