NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1124/2007
ze dne 28. září 2007,
kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
I. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 pocházejícího z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla se sazbou v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců a dále se zbytkovou celní sazbou 19,1 %, na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společností Jindal Poly Films Limited, dříve známé pod názvem Jindal Polyester Ltd (3), (dále jen „Jindal“ nebo „společnost“) činilo 7 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (4) Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
Nařízením (ES) č. 1288/2006 Rada po provedení prozatímního přezkumu vztahujícího se na jiného indického výrobce PET filmu, společnost Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila konečné vyrovnávací clo uložené společnosti Garware nařízením (ES) č. 367/2006.
II. Zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(4)
Komise měla k dispozici důkazy nasvědčující, že společnost Jindal má výhody plynoucí z výše subvencování, která je vyšší oproti původnímu šetření, a že změna na tuto vyšší hodnotu je trvalé povahy.
III. Šetření
(5)
Komise proto po konzultaci s poradním výborem rozhodla zahájit z moci úřední částečný prozatímní přezkum v souladu s článkem 19 základního nařízení rozsahem omezený na výši subvencování společnosti Jindal a sloužící k posouzení potřeby pokračování, zrušení nebo změny stávajících vyrovnávacích opatření. Dne 2. srpna 2006 Komise informovala o zahájení uvedeného přezkumu oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (5).
(6)
Období přezkumného šetření trvalo od 1. dubna 2005 do 31. března 2006.
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu úředně vyrozuměla společnost Jindal, indickou vládu a společnosti Du Pont Tejin Films v Lucembursku, Mitsubishi Polyester Film v Německu, Toray Plastics Europe ve Francii a Nuroll v Itálii, které zastupují převážnou většinu objemu výroby PET filmu na území Společenství (dále jen „výrobní odvětví Společenství“). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala dotazník společnosti Jindal, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách společnosti Jindal v Indii byly provedeny inspekce na místě.
(9)
Společnosti Jindal, indické vládě a výrobnímu odvětví Společenství byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Vyjádření byla doručena společnosti Jindal a jsou projednána níže. Indická vláda nepředložila žádné vyjádření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčený výrobek je jako v případě původního šetření polyetylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
C. SUBVENCE
I. Úvod
(11)
Na základě dostupných informací a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
(a) Celostátní režimy:
i)
režim předběžné licence (Advance Licence Scheme, ALS),
ii)
režim celního úvěru (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPS),
iii)
režim jednotek zaměřených na vývoz/režim zvláštních ekonomických zón (Export Oriented Units Scheme, EOUS/Special Economic Zones Scheme, SEZS),
iv)
režim vývozní podpory investičního majetku (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS),
v)
režim vývozního osvobození od daně z příjmů (Export Income Tax Exemption Scheme, EITES),
vi)
režim vývozního úvěru (Export Credit Scheme, ECS),
vii)
režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob (Duty-Free Replenishment Certificate, DFRC).
(12)
Režimy uvedené v bodech i) až iv) a vii) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je indická vláda oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Indická vláda vydala víceletý plán týkající se indické zahraničně obchodní politiky na období od 1. září 2004 do 31. března 2009 (dále jen „FTP 2004-09“), který nahradil dřívější politiku pro vývoz a dovoz (EXIM). Kromě toho vydala indická vláda příručku postupů platných pro FTP 2004-09 (dále jen „HOP I 2004-09“), jež je pravidelně aktualizována (6).
(13)
Režim vývozního osvobození od daně z příjmů uvedený v bodě v) vychází ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(14)
Režim vývozního úvěru uvedený v bodě vi) vychází z oddílu 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který Indické centrální bance umožňuje vydávat pokyny obchodním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
b) Regionální režimy
(15)
Na základě dostupných informací a odpovědí na dotazník Komise rovněž přezkoumala režim souboru pobídek z roku 1993 poskytovaných vládou státu Maháráštra. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce vlády státu Maháráštra.
II. Celostátní režimy
1. Režim předběžné licence
a) Právní základ
(16)
Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.3 až 4.1.14 politiky FTP 2004-09 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2004-09. Tento režim byl nahrazen v dubnu 2006, tj. po ukončení období přezkumného šetření, „režimem předběžné autorizace“; to je však zřejmě v podstatě jen změna názvu. Následující analýza se zaměřuje na režim předběžné licence platný v období přezkumného šetření.
b) Způsobilost
(17)
Režim předběžné licence se skládá ze šesti podrežimů. Tyto podrežimy se mj. liší kritérii způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní na“ podpůrné výrobce jsou způsobilí pro režim předběžné licence pro fyzický vývoz a pro režim předběžné licence pro roční požadavek. Hlavní dodavatelé, kteří dodávají pro kategorie „analogického vývozu“ uvedené v odstavci 8.2 FTP 2004-09, např. dodavatelé jednotky zaměřené na vývoz („Export Oriented Unit“, dále jen „EOU“), jsou způsobilí pro režim předběžné licence pro analogický vývoz. Vyvážející výrobci dodávající konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim předběžné licence pro dodávky meziproduktů. A konečně dodavatelé meziproduktů pro vyvážející výrobce jsou způsobilí pro výhody v režimu „analogického vývozu“ v rámci podrežimu předběžného propuštění a back-to-back tuzemského akreditivu. Dále se blíže pojednává pouze o prvních čtyřech z uvedených šesti podrežimů, jelikož pouze ty společnost Jindal v době přezkumného šetření využila.
c) Praktické provádění
(18)
Předběžná licence může být vydána pro:
i)
Fyzický vývoz: Představuje hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů pro výrobu konkrétního výsledného exportního výrobku. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek na vývoz musí opustit území Indie. V licenci je konkrétně uvedeno bezcelní dovozní množství a povinnost vývozu a dále druh výrobku na vývoz.
ii)
Roční požadavek: Tato licence není určena pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a související výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do příslušné výrobkové skupiny. Může se rozhodnout vyvážet libovolný výsledný výrobek v rámci takové výrobkové skupiny, který vznikl s použitím uvedeného materiálu osvobozeného od cla.
iii)
Analogický vývoz: Tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů potřebných pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „analogický vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaných v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 2004-09. Podle indické vlády se analogickým vývozem rozumějí transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za analogický vývoz se pokládá řada kategorií dodávek za podmínky, že zboží bude vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží některé EOU nebo společnosti s místem působení ve zvláštní ekonomické zóně (dále jen „SEZ“).
iv)
Dodávky meziproduktů: Tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci zamýšlejí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce vyrábí meziprodukt výrobku. Může bezcelně dovážet vstupní materiály a může pro tento účel získat úlevu v režimu předběžné licence pro bezcelní dodávky meziproduktů. Konečný vývozce finalizuje výrobu a je povinen dokončenou výrobu vyvézt.
(19)
Jak uvedeno výše, společnost Jindal v období přezkumného šetření využívala režim předběžné licence. Přesněji řečeno společnost Jindal využívala čtyři podrežimy popsané pod body i) až iv) výše.
(20)
Pro účely ověření indickými orgány má držitel licence zákonnou povinnost vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a používání dovezeného zboží ve vztahu k licenci“ v předepsané formě (kapitola 4.30 HOP I 2004-09) (dále jen „registr spotřeby“). Ověření ukázalo, že společnost tento registr spotřeby nevedla řádně, tj. neevidovala souvztažnost mezi vstupním materiálem a konečným místem určení výsledného výrobku, jak to ukládá forma předepsaná indickou vládou, přes skutečnost, že výsledný výrobek nejen vyváží, ale rovněž prodává na tuzemském trhu.
(21)
Pokud jde o výše uvedené podrežimy i) a iii), jsou bezcelní dovozní množství i povinnost vývozu (včetně analogického vývozu) pevně stanoveny co do objemu a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v licenci. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do licence. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je stanoven indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“). Normy SION existují pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku, a jsou zveřejněny ve svazku II příručky postupů HOP I 2004-09. SION pro PET film a PET čipy byla zmírněna při úpravě v říjnu 2005.
(22)
Pokud jde o podrežim iii), konstatuje se, že analogický vývoz ke splnění příslušné povinnosti podle režimu předběžné licence spočíval v zásadě ve vnitropodnikovém prodeji, tj. závod společnosti Jindal na výrobu PET čipů (který není samostatnou právnickou osobou) prodával PET čipy jednotce EOU společnosti Jindal pro další následující stupně výroby PET filmu. Dovoz surovin probíhal v kontextu výroby meziproduktu (PET čipů). Jinak řečeno, za vývoz je v rámci podrežimu iii) pokládán tuzemský prodej.
(23)
Pokud jde o podrežim iv), vstupní materiály obstarávané společností Jindal v tuzemsku se odepisují z předběžné licence společnosti a předběžná licence na meziprodukt je vydána tuzemskému dodavateli. Držitel této předběžné licence na meziprodukt může bezcelně dovážet zboží potřebné k výrobě výrobku, který pak bude následně dodáván společnosti Jindal jako surovina pro výrobu dotčeného výrobku.
(24)
V případě výše uvedeného podrežimu ii) (předběžná licence pro roční požadavek) je v licenci doložena pouze hodnota bezcelního dovozního množství. Držitel licence je povinen „udržovat spojitost mezi dováženými vstupy a výsledným výrobkem“ (odst. 4.24A písm. c) HOP I 2004-09).
(25)
Dovážené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být po vydání licence splněna v předepsané lhůtě (do 18 měsíců s možností dvou odkladů, každého v délce 6 měsíců, tj. celkem do 30 měsíců).
(26)
Ověření ukázalo, že konkrétní míra spotřeby hlavních surovin nutných pro výrobu jednoho kilogramu PET filmu, která v různém stupni závisí na kvalitě PET filmu a vykazuje se v registru spotřeby, je nižší než odpovídající SION. To zjevně platilo v případě staré normy SION pro PET film a PET čipy a v menším rozsahu také pro revidovanou normu SION, která vstoupila v platnost v září 2005, tj. v období přezkumného šetření. Řečeno jinak, společnosti Jindal bylo v rámci normy SION umožněno bezcelně dovážet větší množství surovin, než skutečně pro svůj výrobní proces potřebovala. Proto se registr skutečné spotřeby stal v souladu s FTP 2004-09 rozhodující složkou ověřování. Tento registr však doposud nebyl řádně veden a nikdy nebyl kontrolován indickou vládou. Společnost prohlásila, že indická vláda nadměrné zvýhodnění upraví po vypršení licence, tj. po uplynutí 30 měsíců od vydání licence, jelikož k běžné praxi náleží využít obou odkladů po 6 měsících. Toto tvrzení nicméně nebylo možno ověřit, jelikož prozatím nebyla splacena žádná z licencí využívaných společností Jindal.
(27)
Změny ve správě FTP 2004-09, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě Jindal uplatněny. V dané etapě proto nebylo možno ověřit faktické provádění tohoto ustanovení.
d) Závěr
(28)
Osvobození od cla při dovozu je subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení v tom smyslu, že upuštění od výběru jinak splatného dovozního cla představuje finanční příspěvek indické vlády, která poskytla společnosti Jindal výhodu tím, že zvýšila likviditu společnosti.
(29)
Kromě toho čtyři podrežimy využité společností Jindal (tj. režimy uvedené výše pod bodem i) až iv)) jsou ze zákona možné pro výkon vývozní činnosti, a proto se pokládají za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Společnost bez vývozního závazku nemůže získat výhody podle těchto režimů. Tak tomu zjevně je, pokud jde o režimy i), ii) a iv), avšak i analogický vývoz v režimu předběžné licence v aktuálním případě tomuto kritériu vyhovuje, jelikož dodávání EOU v konečném důsledku směřuje ke skutečnému vývozu.
(30)
Podrežimy využité v aktuálním případě nelze považovat za povolené systémy vracení cla nebo systémy vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňují závazné požadavky stanovené v bodě i) přílohy I, v příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem svůj ověřovací systém ani postup, aby zjistila, zda a jaké objemy vstupů byly spotřebovány při výrobě daného vyváženého výrobku (odstavec 4 části II přílohy II základního nařízení a v případě systémů vracení cla u náhradních vstupů odstavec 2 části II přílohy III základního nařízení). Normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné. Samotné normy SION nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož konstrukce těchto příliš vstřícných norem neumožňuje indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem spotřebovaných vstupů obsažený ve výrobku na vývoz. Kromě toho se neuskutečnila žádná účinná kontrola indickou vládou, která by se opírala o registr spotřeby.
(31)
Společnost ve svých dodatečných připomínkách k vykázaným údajům trvala na tom, že vede řádný registr spotřeby, a že je tudíž zaveden řádný ověřovací systém v souladu s přílohou II základního nařízení. Dále rovněž trvala na tom, že předběžná licence funguje jako systém náhradních vstupů, a že tudíž lze bezcelní vstupy využívat pro výrobu výrobků prodávaných v tuzemsku, jelikož tyto bezcelní vstupy jsou (přímo nebo prostřednictvím náhradních vstupů) spotřebovány při výrobě zboží, které je následně během přiměřené doby vyvezeno. I kdyby se přijalo za skutečnost, že společnost vede registr spotřeby surovin pro výrobu určitého dotčeného výrobku, neudržuje žádný systém, který by umožňoval ověřit, které vstupy a v jakém objemu byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku, jak to ukládá indický FTP 2004-09 (příloha 23) a také vyžaduje odstavec 4 části II přílohy II základního nařízení. Kromě toho neudržuje společnost systém, který by umožňoval ověřit, že množství vstupů, za něž je žádáno vrácení poplatků, nepřesahuje množství podobných výrobků vyvezených v jakékoli podobě, v souladu s odstavcem 2 části II přílohy III. V tomto konkrétním případě se má po pečlivém zvážení za to, že neexistuje žádná vazba mezi spotřebovanými bezcelními vstupy a vyvezenými výrobky, a že tudíž není zaveden žádný systém pro řádné ověřování.
(32)
Podrežimy jsou proto napadnutelné.
e) Výpočet výše subvence
(33)
Výše subvence byla vypočtena následovně: Čitatelem je ušlé dovozní clo (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podrežimů i) až iii) tak, jak byl materiál způsobilý podle jednotlivých podrežimů pro dovoz prostřednictvím výrobce meziproduktů; v případě podrežimu iv) je čitatel úhrnem ušlého dovozního cla ze vstupů použitých při výrobě dotčeného výrobku v období přezkumného šetření.
(34)
Společnost uplatnila ve svých dodatečných připomínkách k vykázaným údajům požadavek, podle něhož se clo ze surovin potřebných k výrobě PET filmu snížilo od března 2006, tj. po ukončení období šetření, z 15 % na 7,5 % a požádala, aby Komise tuto skutečnost vzala v úvahu při výpočtu míry subvence pro režim předběžné licence. Nicméně ačkoli existují některé dřívější případy, kdy bylo přihlíženo k událostem nastalým po konci období, je takový postup omezen na výjimečné okolnosti, jež zjevně v tomto případě neexistují. Proto s článkem 5 a čl. 11 odst. 1 základního nařízení byl tento požadavek zamítnut.
(35)
Společnost dále ve svých dodatečných připomínkách k vykázaným údajům vznesla požadavek, podle něhož výhoda poskytnutá v podrežimu iv) byla ve skutečnosti představována cenovým rozdílem mezi běžným nákupem vstupů v tuzemsku a nákupem vstupů oproti zneplatnění režimu předběžné licence, a v tomto smyslu také předložila určité výpočty, které však nebyly doloženy podkladovou dokumentací. Výhoda je však vypočtena na základě cla ušlého z titulu licence, jelikož kupní nebo prodejní cena materiálu je věcí ryze obchodního rozhodování a nemění nic na výši nezaplaceného cla. Uvedený požadavek byl tak jako tak předložen poprvé až po vykázání údajů, a jelikož Komise neměla možnost jej ověřit, byl zamítnut.
(36)
V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z částek subvencí v případech, kdy byly vzneseny oprávněné požadavky. Jako čitatel se bere celková výše ušlého dovozního cla, nikoli nadměrné úlevy nebo osvobození, jak to požaduje společnost, protože režim předběžné licence nesplňuje podmínky stanovené v příloze II základního nařízení. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byl jako jmenovatel použit vývozní obrat v období přezkumného šetření. Společnost tvrdila, že by analogický vývoz měl být v období přezkumného šetření zahrnut do celkového vývozního obratu společnosti. Nicméně protože tyto transakce ve skutečnosti nejsou vývozem a představují prodej na domácím trhu, nelze je řádně klasifikovat jako vývozy, a nebyly tudíž zahrnuty do výše celkového vývozního obratu.
(37)
Rozpětí subvence stanovené pro režim předběžné licence činí 14,68 %.
2. Režim celního úvěru
a) Právní základ
(38)
Popis režimu celního úvěru je obsažen v odstavci 4.3 FTP 2004-09.
b) Způsobilost
(39)
Bylo zjištěno, že společnost Jindal v období přezkumného šetření režim celního úvěru nevyužívala, proto není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
3. Režim jednotek zaměřených na vývoz (dále jen „EOU“) a zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)
a) Právní základ
(40)
Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitole 6 FTP 2004-09, příručce HOP I 2004-09 (EOU), zákoně o SEZ z roku 2005 a pravidlech vycházejících z tohoto zákona (SEZ).
b) Způsobilost
(41)
S výjimkou čistě obchodních společností mohou být všechny podniky, které se zavázaly vyvážet určitý objem své produkce zboží nebo služeb, zřizovány v režimu EOU nebo SEZ. Jindal podle zjištění v období přezkumného šetření využívá výhod režimu EOU, nikoli však SEZ. Další analýza se proto zaměřuje pouze na EOU.
c) Praktické provádění
(42)
Jednotku EOU lze zřídit kdekoli v Indii. Tento režim doplňuje režim SEZ.
(43)
Žádost o přiznání statusu EOU musí mj. zahrnovat informace o plánovaných výrobních množstvích, plánované hodnotě vývozu, požadavcích dovozu a domácích požadavcích na období pěti let. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, jsou jí oznámeny podmínky příslušného souhlasu. Dohoda o uznání společnosti jako jednotky v režimu EOU je platná po dobu pěti let, může však být prodloužena na další období.
(44)
Rozhodující povinností EOU, stanovenou ve FTP 2004-09, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(45)
Jednotky EOU mají právo na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně výrobních prostředků, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných k výrobě, produkci a zpracování nebo v souvislosti s nimi,
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů,
iii)
refundaci ústřední daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů,
iv)
možnost prodat až 50 % FOB hodnoty vývozu na domácím trhu - v tzv. zóně tuzemského celního tarifu (dále jen „DTA“) - při zaplacení zvýhodněného cla,
v)
osvobození od daně z příjmu běžně splatné ze zisku realizovaného z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10A nebo 10B zákona o dani z příjmu po dobu 10 let od zahájení činnosti, avšak nejdéle do roku 2010,
vi)
možnost vlastnictví majetkových účastí v zahraničních subjektech až do výše 100 %.
(46)
Jednotky působící v rámci těchto režimů působí pod dohledem celních úředníků v souladu s oddílem 65 celního zákona. Ze zákona musí vést řádnou evidenci všeho dovozu, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a uskutečněného vývozu ve stanovené formě. Jednotky mají uloženo tyto doklady pravidelně předkládat příslušným orgánům (dále jen „čtvrtletní a výroční zprávy o aktuálním vývoji“). Podle odstavce 6.11.2 FTP 2004-09 však „není v žádném okamžiku vyžadováno, aby (EOU) vedla každou zásilku dováženého zboží souvztažně se svým vývozem nebo převody na jiné jednotky, prodejem v rámci DTA a stavem zásob“.
(47)
Údaje o prodeji na domácím trhu jsou odesílány a evidovány na základě autocertifikace. Proces odesílání vývozních zásilek v rámci EOU probíhá pod dohledem pracovníka celního/finančního úřadu, který je v EOU trvale umístěn.
(48)
Společnost Jindal využívala režim EOU pro dovoz investičního majetku bez dovozní celní přirážky a dále k získávání vratek ústřední daně z prodeje placené ze zboží nakupovaného v tuzemsku. Nevyužívala osvobození od dovozního cla na suroviny, neboť EOU používá pro výrobu PET filmu jako surovinu PET čipy. Tyto PET čipy vyrábí jiná jednotka uvedené společnosti ze surovin nakupovaných v režimu předběžné licence.
d) Závěry k EOU
(49)
Osvobození EOU od dvou typů dovozního cla („základní clo“ a „zvláštní dodatečné clo“) a vrácení ústřední daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a v důsledku z něj plynou EOU výhody ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení, jelikož zvyšuje likviditu společnosti.
(50)
Osvobození od základního cla a zvláštního dodatečného cla a vrácení daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 2 základního nařízení. Právně závisí na exportní výkonnosti, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Zaměření EOU na vývoz, jak je uvedeno v odst. 6.1 FTP 2004-09, je nutnou podmínkou k získání těchto pobídek.
(51)
Dále bylo potvrzeno, že indická vláda neuplatňovala žádný účinný systém ani proces ověřování, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (odstavec 4 části II přílohy II základního nařízení a v případě vracení cla u náhradních vstupů odstavec 2 části II přílohy III základního nařízení). Osvobození od cla z investičního majetku v každém případě již není dovoleným režimem vracení cla, jelikož tento investiční majetek není spotřebován ve výrobním procesu.
(52)
Indická vláda neprovedla další přezkum založený na skutečně použitých vstupech, přestože by při neexistenci účinného systému ověřování takové přezkoumání obvykle muselo být provedeno (odstavec 5 části II přílohy II a odstavec 3 části II přílohy III základního nařízení), ani neprokázala, že nedošlo k nadměrné úlevě.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Napadnutelnou výhodou je tedy osvobození ode všech celních přirážek (základního cla a zvláštního dodatečného cla), které se při dovozu běžně uplatňují, a také vrácení daně z prodeje, obojí v období přezkumného šetření.
i) Vrácení ústřední daně z prodeje ze zboží nakupovaného v tuzemsku
(54)
Čitatel byl určen následovně: Výše subvence byla vypočtena na základě daně z prodeje refundovatelné z prodejů uskutečněných ve výrobním odvětví, např. dílů a obalových materiálů, v období přezkumného šetření. Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly od této částky odečteny v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat vytvořený z veškerého vývozního prodeje v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť subvence závisí na exportní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané rozpětí subvence činilo 0,04 %.
ii) Osvobození od dovozních cel (základního cla a zvláštního dodatečného cla) a vrácení ústřední daně z prodeje z investičního majetku
(56)
V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného investičního majetku a z výše ústřední daně z prodeje vrácené při nákupu investičního majetku, přičemž obé bylo rozloženo na dobu odpovídající běžné době odpisů tohoto investičního majetku v odvětví dotčeného výrobku. Společnost tvrdila, že by mělo jít o odpisovou sazbu, kterou ve skutečnosti použila ve svých finančních výkazech; nicméně požadavek čl. 7 odst. 3 se vykládá s odkazem na odpisovou sazbou stanovenou právními předpisy, které se na společnost vztahují, v tomto případě odpisovou sazbu stanovenou zákonem o společnostech z roku 1956. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny a tato výše subvence byla použita jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat prodeje dotčeného výrobku v období přezkumného šetření, a to jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na exportní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Společnost tvrdila, že by analogický vývoz měl být zahrnut do celkového vývozního obratu, toto tvrzení bylo ale zamítnuto z důvodů uvedených v 36. bodě odůvodnění. Takto získané rozpětí subvence činilo 1,26 %.
(57)
Společnost Jindal tak z režimu EOU získala subvence v celkové výši 1,3 %.
4. Režim vývozní podpory investičního majetku
a) Právní základ
(58)
Podrobný popis režimu vývozní podpory investičního majetku je obsažen v kapitole 5 FTP 2004-09 a v kapitole 5 HOP I 2004-09.
b) Způsobilost
(59)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že společnost Jindal tento režim v období přezkumného šetření využívala.
c) Praktické provádění
(60)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní prostředky (nové a - od dubna 2003 - i použité výrobní prostředky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda na žádost a po zaplacení poplatku licenci pro vývozní podporu investičního majetku. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, platnou pro všechen investiční majetek dovezený podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek v průběhu určitého období využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz.
d) Závěr k režimu vývozní podpory investičního majetku
(61)
Režim vývozní podpory investičního majetku představuje poskytování subvencí ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení, jelikož indická vláda nechává ujít jinak splatnou daň. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože nezaplacením celní přirážky ušetřené při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(62)
Kromě toho je režim vývozní podpory investičního majetku ze zákona závislý na exportní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(63)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek nespadá do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože není spotřebován při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(64)
Čitatel byl určen následovně: Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na běžnou dobu odpisů tohoto investičního majetku ve výrobním odvětví polyethylentereftalátového filmu, přičemž jde o sazbu stanovenou zákonem o společnostech z roku 1956, nikoli o tu, kterou použila společnost, a to z důvodů uvedených v 56. bodě odůvodnění. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny.
(65)
Společnost tvrdila, že investiční majetek dovážený bezcelně v rámci režimu vývozní podpory investičního majetku pro využití jednotkou Khanvel již není nadále používán a že výhoda spojená s tímto majetkem nemá být zahrnována do čitatele. Neexistuje však žádný doklad o tom, že společnost již uvedený majetek nevlastní nebo že jej znovu nepoužije, a Komise proto musí toto tvrzení odmítnout.
(66)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku vytvořený v období přezkumného šetření (jmenovatel), nebo subvence závisí na exportní výkonnosti. Společnost tvrdila, že by analogický vývoz měl být zahrnut do celkového vývozního obratu, toto tvrzení bylo ale odmítnuto z důvodů uvedených v 36. bodě odůvodnění. Společnost Jindal získala subvenci ve výši 1,11 %.
5. Režim vývozního osvobození od daní z příjmů
a) Právní základ
(67)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákoně o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní a různé výjimky a odpočty, které lze uplatnit. Jednotky zaměřené na vývoz např. mohou uplatnit osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu z roku 1961.
b) Praktické provádění
(68)
Vzhledem k tomu, že společnost Jindal nezískala žádné výhody v režimu vývozního osvobození od daně z příjmů, nebylo třeba dále zkoumat napadnutelnost tohoto režimu.
6. Režim vývozního úvěru
a) Právní základ
(69)
Bližší údaje k tomuto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „RBI“), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. Bylo zjištěno, že společnost Jindal tento režim v období přezkumného šetření využívala.
c) Praktické provádění
(71)
Podle tohoto režimu RBI stanoví závazné maximální úrokové sazby platné pro vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěrů za mezinárodně konkurenceschopné sazby“. Režim vývozního úvěru se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozního úvěru před odesláním (balicí úvěr), který upravuje úvěry poskytované vývozcům na financování nákupu, zpracování, výrobu, balení a případně vypravení zboží před vývozem, a z režimu vývozního úvěru po odeslání, ve kterém jsou poskytovány úvěry na pracovní kapitál k financování pohledávek z vývozu. RBI také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(72)
Na základě rámcových oběžníků RBI mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostních úvěrů), které jsou stanoveny za tržních podmínek.
d) Závěr k režimu vývozního úvěru
(73)
Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují výše uvedené preferenční úrokové míry takovým vývozcům výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Přes skutečnost, že preferenční úvěry v režimu vývozního úvěru jsou poskytovány komerčními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. RBI je orgánem veřejné moci, na který se tak vztahuje definice pojmu „vláda“ v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny komerčním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
e) Výpočet výše subvence
(74)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry čerpané v období přezkumného šetření a částkou, která by byla splatná, pokud by byly účtovány úrokové sazby platné pro běžné komerční úvěry přijaté společností. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a neposkytuje se podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Společnost Jindal využila výhod podle režimu vývozního úvěru a získala subvenci ve výši 0,1 %.
7. Režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob
a) Právní základ
(75)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavci 4.2 FTP 2004-09.
b) Praktické provádění
(76)
Nebylo zjištěno, že by společnost Jindal v období přezkumného šetření využila nějakých výhod v režimu osvědčení pro bezcelní obnovení zásob, proto není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
III. Regionální režim
a) Právní základ
(77)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát novelizován, přičemž v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 bylo možné uplatňovat „režim z roku 1993“. Nejnovější novela, soubor pobídek z roku 2006, byla zavedena v rámci „Průmyslové, investiční a infrastrukturální politiky státu Maháráštra 2006“ na jaře 2006 a předpokládá se, že jej bude možno uplatňovat do 31. března 2011. Uvedený soubor pobídek poskytovaných vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou přímé dotace prostřednictvím tzv. subvence na podporu průmyslu, osvobození od místní daně z prodeje a vrácení poplatku z elektřiny a spotřební daně.
(78)
Společnost Jindal bude nadále až do května 2011 využívat pobídek v rámci souboru pobídek v režimu z roku 1993, nikoli pobídek v rámci nástupnických programů. Proto byl v rámci aktuálního případu zkoumán pouze soubor pobídek z roku 1993.
b) Způsobilost
(79)
Aby byly společnosti pro tento režim způsobilé, musí investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.
c) Praktické provádění
(80)
Osvobození od místní daně z prodeje: Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z transakcí mezi jednotlivými státy) nebo (v minulosti) státní dani z prodeje (z transakcí v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňují. Od dubna 2005 byla právní úprava daně z prodeje v rámci státu Maháráštra nahrazena systémem daně z přidané hodnoty (DPH). Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Bylo zjištěno, že společnost Jindal využívala v období přezkumného šetření výhod tohoto osvobození od daně v souvislosti s prodejními transakcemi.
(81)
Vrácení poplatku z elektřiny: Způsobilé jednotky jsou způsobilé k vrácení poplatku z elektřiny spotřebované pro výrobní účely, a to po dobu sedmi let ode dne zahájení komerční výroby. V případě společnosti Jindal tato sedmiletá lhůta uplynula 31. března 2003. V důsledku toho není společnost Jindal nadále způsobilá k vracení poplatku z elektřiny.
(82)
Vrácení místní spotřební daně: Spotřební daň je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně vlády státu Maháráštra, ze zboží, které vstoupí na území města. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně vládou státu Maháráštra, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena rámcem 100 % investic do fixního kapitálu. Závod společnosti Jindal je umístěný mimo území města, proto je ze své podstaty od místní spotřební daně osvobozen a uvedený podrežim se v aktuálním případě neuplatní.
d) Závěr k souboru pobídek v režimu z roku 1993 poskytovanému vládou státu Maháráštra
(83)
Společnosti Jindal v období přezkumného šetření vznikla pouze práva na úlevu od daně z prodeje hotových výrobků, což podle zjištění učiněného v minulosti nepřinášelo příjemci žádné zvýhodnění (114. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 67/2006). V důsledku toho není soubor pobídek v aktuálním případě napadnutelný.
IV. Výše napadnutelných subvencí
(84)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 17,1 %. Tato částka subvencování je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
REŽIM
ALS
EOUS
EPCGS
ECS
Celkem
%
%
%
%
%
Jindal
14,68
1,30
1,11
0,1
17,1
V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(85)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajícího opatření dostačovalo k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu.
(86)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření společnost Jindal nadále požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými orgány. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Nejsou k dispozici doklady o tom, že tyto uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny.
(87)
Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření nedostačuje k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
VI. Závěr
(88)
Vzhledem k závěrům učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného společností Jindal a nedostatečností stávajících opatření k vyrovnání účinku zajištěných napadnutelných subvencí je třeba změnit napadnutelné vyrovnávací clo týkající se společnosti Jindal, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.
(89)
Změněné vyrovnávací clo bylo stanoveno v novém rozpětí subvence, zjištěném během nynějšího přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.
(90)
Podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu. Společnost Jindal je nicméně ve vztahu k dotčenému výrobku podrobena nulovému antidumpingovému clu, a proto se na tento případ uvedená ustanovení nevztahují.
(91)
Společnosti Jindal, indické vládě a výrobnímu odvětví Společenství byly sděleny podstatné výsledky šetření a zohledněné okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit změnu stávajících opatření, a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Od indické vlády nebyly obdrženy žádné připomínky, zatímco připomínky společnosti Jindal byly projednány výše v příslušných bodech odůvodnění.
(92)
Společnost ve svých dodatečných připomínkách k vykázaným údajům požádala Komisi, aby akceptovala cenový závazek jako nástroj sloužící ke kompenzaci napadnutelných subvencí zde zjištěných. Komise posoudila návrh společnosti a je názoru, že cenový závazek přijmout nelze. Cenové závazky na základě skupin výrobků, jak to navrhuje společnost, umožňují velkou míru pružnosti ve změnách technických vlastností výrobků v rámci skupiny. PET film zahrnuje velmi četné a vyvíjející se diferenciační vlastnosti, které ve značné míře ovlivňují prodejní cenu. V důsledku tedy mají změny těchto vlastností významný dopad na ceny. Pokus rozčlenit skupiny na podskupiny, aby tím bylo dosaženo jejich větší stejnorodosti ve smyslu fyzických vlastností, by vedl k násobnému zvýšení počtu skupin, které by v praxi znemožňovalo sledování a jmenovitě by při dovozu činilo potíže celním orgánům při zjišťování rozdílů mezi druhy výrobků a při zatřiďování výrobků do skupin. Z těchto důvodů se pokládá přijetí uvedeného závazku za neproveditelné ve smyslu čl. 13 odst. 3 základního nařízení. Společnost Jindal byla informována a byla jí poskytnuta možnost vyjádření. Připomínky společnosti však uvedený závěr nijak nezměnily.
(93)
Jelikož India Polyfilms Limited, společnost dříve ve spojení se společností Jindal, se dne 1. dubna 1999 se společností Jindal sloučila a již netvoří samostatný subjekt, byla vyřazena ze seznamu uvedeného v čl. 1 odst. 2,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro dovážené výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:
Společnost
Konečné clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,
New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), India
12,5
A027
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),
Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
17,1
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,
Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Všechny ostatní společnosti
19,1
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. září 2007.
COUNCIL REGULATION (EC) No 1124/2007
of 28 September 2007
amending Regulation (EC) No 367/2006 imposing a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film originating in India
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty establishing the European Community,
Having regard to Council Regulation (EC) No 2026/97 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1) (basic Regulation) and in particular Article 19 thereof,
Having regard to the proposal submitted by the Commission after consulting the Advisory Committee,
Whereas:
A. PROCEDURE
I. Previous investigation and existing measures
(1)
The Council, by Regulation (EC) No 2597/1999 (2), imposed a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film falling within CN codes ex 3920 62 19 and ex 3920 62 90, originating in India (the product concerned). The investigation which led to the adoption of that Regulation is hereinafter referred to as the ‘original investigation’. The measures took the form of an ad valorem duty, ranging between 3,8 % and 19,1 % imposed on imports from individually named exporters, with a residual duty rate of 19,1 % imposed on imports of the product concerned from all other companies. The countervailing duty imposed on imports of PET film manufactured and exported by Jindal Poly Films Limited, formerly known as Jindal Polyester Ltd (3), (Jindal or the company) was 7 %. The original investigation period was 1 October 1997 to 30 September 1998.
(2)
The Council, by Regulation (EC) No 367/2006 (4), following an expiry review pursuant to Article 18 of the basic Regulation, maintained the definitive countervailing duty imposed by Regulation (EC) No 2597/1999 on imports of PET film originating in India. The review investigation period was 1 October 2003 to 30 September 2004.
(3)
The Council, by Regulation (EC) No 1288/2006, following an interim review concerning the subsidisation of another Indian PET film producer, Garware Polyester Limited (Garware), amended the definitive countervailing duty imposed on Garware by Regulation (EC) No 367/2006.
II. Ex officio initiation of a partial interim review
(4)
Prima facie evidence was available to the Commission indicating that Jindal benefited from increased levels of subsidisation, compared to the original investigation, and that the changes to such levels were of a lasting nature.
III. Investigation
(5)
As a result, the Commission decided, after consulting the Advisory Committee, to initiate ex officio a partial interim review in accordance with Article 19 of the basic Regulation, limited to the level of subsidisation to Jindal, in order to assess the need for the continuation, removal or amendment of the existing countervailing measures. On 2 August 2006 the Commission announced, by a notice of initiation published in the Official Journal of the European Union (5), the initiation of this review.
(6)
The review investigation period (review IP) ran from 1 April 2005 to 31 March 2006.
(7)
The Commission officially advised Jindal, the Government of India (GOI) and Du Pont Tejin Films, Luxembourg, Mitsubishi Polyester Film, Germany, Toray Plastics Europe, France and Nuroll, Italy, which represent the overwhelming majority of Community PET film production (hereinafter the Community industry), of the initiation of the partial interim review. Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set in the notice of initiation.
(8)
In order to obtain the information necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to Jindal, which cooperated by replying to the questionnaire. A verification visit was carried out at Jindal’s premises in India.
(9)
Jindal, the GOI and the Community industry were informed of the essential results of the investigation and had the opportunity to comment. Comments were received by Jindal and are discussed below. The GOI did not submit any comments.
B. PRODUCT CONCERNED
(10)
The product concerned is polyethylene terephthalate (PET) film, originating in India, normally declared under CN codes ex 3920 62 19 and ex 3920 62 90, as defined in the original investigation.
C. SUBSIDIES
I. Introduction
(11)
On the basis of the information available and the reply to the Commission’s questionnaire, the following schemes, allegedly involving the granting of subsidies, were investigated:
(a) Nationwide schemes
(i)
Advance Licence Scheme;
(ii)
Duty Entitlement Passbook Scheme;
(iii)
Export Oriented Units Scheme/Special Economic Zones Scheme;
(iv)
Export Promotion Capital Goods Scheme;
(v)
Export Income Tax Exemption Scheme;
(vi)
Export Credit Scheme;
(vii)
Duty-Free Replenishment Certificate.
(12)
The schemes (i) to (iv) and (vii) above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (the Foreign Trade Act). The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding export and import policy. A multi-annual plan relating to the Indian foreign trade policy for the period 1 September 2004 to 31 March 2009, which succeeded the former export and import (EXIM) policy, was published by the GOI (FTP 2004 to 2009). In addition, a handbook of procedures governing the FTP 2004 to 2009 (HOP I 2004 to 2009) was published by the GOI and is updated on a regular basis (6).
(13)
The Export Income Tax Exemption Scheme specified in (v) above is based on the Income Tax Act 1961, which is amended annually by the Finance Act.
(14)
The Export Credit Scheme specified in (vi) above is based on Sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India to instruct commercial banks regarding export credits.
(b) Regional Schemes
(15)
On the basis of the information available and the reply to the Commission’s questionnaire, the Commission also investigated the Package Scheme of Incentives (hereinafter, the ‘PSI’) of the Government of Maharashtra (the GOM) 1993. This scheme is based on resolutions of the GOM Industries, Energy and Labour Department.
II. Nationwide Schemes
1. Advance Licence Scheme (ALS)
(a) Legal basis
(16)
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 4.1.3 to 4.1.14 of the FTP 2004 to 2009 and Chapters 4.1 to 4.30 of the HOP I 2004 to 2009. The scheme was replaced in April 2006, i.e. after the end of the review IP, by the ‘Advance Authorisation Scheme’. However, this appears to be essentially a name change. The following analysis focuses on the ALS in place during the review IP.
(b) Eligibility
(17)
The ALS consists of six sub-schemes. Those sub-schemes differ, inter alia, in the criteria for eligibility. Manufacturer-exporters and merchant-exporters ‘tied to’ supporting manufacturers are eligible for the ALS for physical exports and for the ALS for annual requirement. Main contractors which supply to the ‘deemed export’ categories mentioned in paragraph 8.2 of the FTP 2004 to 2009, such as suppliers of an export oriented unit (EOU), are eligible for ALS deemed export. Manufacturer-exporters supplying the ultimate exporter are eligible for ALS for intermediate supplies. Finally, intermediate suppliers to manufacturer-exporters are eligible for ‘deemed export’ benefits under the sub-schemes Advance Release Order (ARO) and back-to-back inland letter of credit. Since only the first four of the six sub-schemes were used by Jindal during the review IP, only those will be described in more detail below.
(c) Practical implementation
(18)
An Advance Licence can be issued for:
(i)
Physical exports: This is the main sub-scheme. It allows the duty-free import of input materials for the production of a specific resultant export product. ‘Physical’ in this context means that the export product has to leave Indian territory. An import allowance and an export obligation, including the type of export product, are specified in the licence.
(ii)
Annual requirement: Such a licence is not linked to a specific export product, but to a wider product group (e.g. chemical and related products). The licence holder can - up to a certain value threshold set by its past export performance - import duty free any input to be used in manufacturing any of the items falling under such a product group. It can choose to export any resultant product falling under the product group using such duty-exempt material.
(iii)
Deemed exports: This sub-scheme allows a main contractor the duty-free import of inputs required in manufacturing goods to be sold as ‘deemed exports’ to the categories of customers mentioned in paragraph 8.2(b) to (f), (g), (i) and (j) of the FTP 2004 to 2009. According to the GOI, deemed exports refer to those transactions in which the goods supplied do not leave the country. A number of categories of supply are regarded as deemed exports provided the goods are manufactured in India, e.g. supply of goods to an EOU or to a company situated in a special economic zone (SEZ).
(iv)
Intermediate supplies: This sub-scheme covers cases where two manufacturers intend to produce a single export product and divide the production process. The manufacturer-exporter produces the intermediate product. It can import duty free input materials and can obtain for this purpose an ALS for intermediate supplies. The ultimate exporter finalizes the production and is obliged to export the finished product.
(19)
As stated above, Jindal used the ALS during the review IP. More precisely, it made use of the four sub-schemes indicated under (i) to (iv) above.
(20)
For verification purposes by the Indian authorities, a licence holder is legally obliged to maintain ‘a true and proper account of licence-wise consumption and utilisation of imported goods’ in a specified format (Chapter 4.30 HOP I 2004 to 2009) (hereinafter the consumption register). The verification showed that the company did not properly maintain its consumption register, i.e. that it did not record the link between input material and the final destination of the resultant product, as required by the format required by the GOI, despite the fact that it not only exports the resultant product but sells it on the domestic market as well.
(21)
With regard to sub-schemes (i) and (iii) above, both the import allowance and the export obligation (including deemed export) are fixed in volume and value by the GOI and are documented on the licence. In addition, at the time of import and of export, the corresponding transactions are to be documented by Government officials on the licence. The volume of imports allowed under this scheme is determined by the GOI on the basis of standard input-output norms (SIONs). SIONs exist for most products including the product concerned and are published in Volume II of the HOP I 2004 to 2009. The SIONs for PET film and PET chips, an intermediate product, were revised downwards in October 2005.
(22)
With regard to sub-scheme (iii) it was noted that the deemed exports fulfilling the respective obligation under the ALS were essentially intra-company sales, i.e. a PET chip manufacturing unit of Jindal (which is not a separate legal entity) sold the PET chips for further downstream production of PET film to Jindal’s EOU. The import of raw materials took place in the context of the manufacture of the intermediate product (PET chips). In other words, under sub-scheme (iii) domestic sales are considered to be exports.
(23)
With regard to sub-scheme (iv) input materials domestically procured by Jindal are written off from Jindal’s Advance Licence and an intermediate Advance Licence is issued to the domestic supplier. The holder of such intermediate Advance Licence can import, duty-free, the goods needed to produce the product that will subsequently be supplied to Jindal as raw material for the production of the product concerned.
(24)
In the case of sub-scheme (ii) listed above (Advance Licence for annual requirement), only the import allowance in value is documented on the licence. The licence holder is obliged to ‘maintain the nexus between imported inputs and the resultant product’ (paragraph 4.24A(c) HOP I 2004 to 2009).
(25)
Imported input materials are not transferable and have to be used to produce the resultant export product. The export obligation must be fulfilled within a prescribed time frame after issuance of the licence (18 months with two possible extensions of six months each, i.e. a total of 30 months).
(26)
The verification showed that the company’s specific consumption rate of key raw materials needed to produce one kilogram of PET film, in various degrees depending on the quality of the PET film and as reported in the consumption register, was lower than the corresponding SION. This was clearly the case with regard to the old SION for PET film and PET chips, and, to a lesser extent, to the revised SION which came into force in September 2005, i.e. during the review IP. In other words, Jindal was allowed to import duty-free, as per the SION, more raw materials than actually needed for its manufacturing process. This made the consumption register, in line with the FTP 2004 to 2009, the crucial verification element. However, this register was neither properly kept nor ever inspected by the GOI. The company claimed that the GOI would adjust the excess benefit when the licences expired, i.e. 30 months from the issuance of a licence, as the common practice is to make use of the two possible extensions of six months each. However, this claim could not be verified as no licence used by Jindal had yet been redeemed.
(27)
Changes in the administration of the FTP 2004 to 2009, which became effective in autumn of 2005 (mandatory sending of the consumption register to the Indian authorities in the context of the redemption procedure) had not yet been applied in the case of Jindal. Thus, the de facto implementation of this provision could not be verified at this stage.
(d) Conclusion
(28)
The exemption from import duties is a subsidy within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation, in that the non-collection of import duties otherwise due is a financial contribution of the GOI, which conferred a benefit upon Jindal by improving its liquidity.
(29)
In addition, the four sub-schemes used by Jindal (i.e. the ones listed above under (i) to (iv)) are contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation. Without an export commitment a company cannot obtain benefits under these schemes. Obviously, this is the case with regard to schemes (i), (ii) and (iv), but even the ALS deemed exports fulfils this criterion in the present case because the supply to an EOU ultimately aims at real exports.
(30)
The sub-schemes used in the present case cannot be considered as permissible duty drawback systems or substitution drawback systems within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation. They do not conform to the strict rules laid down in Annex I point (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. The GOI did not effectively apply its verification system or procedure to confirm whether and in what amounts inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) of the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation). The SIONs for the product concerned were not sufficiently precise. The SIONs themselves cannot be considered a verification system of actual consumption because the design of those overly generous standard norms does not enable the GOI to verify with sufficient precision what amount of inputs were consumed in the export production. Furthermore, no effective control by the GOI based on the consumption register took place.
(31)
The company, in its post-disclosure comments, maintained that it keeps a proper consumption register and, as such, that a proper verification system is in place in accordance with Annex II to the basic Regulation. It further claimed that the ALS works as a substitution scheme, so that duty-free inputs may be used to produce products sold domestically, as long as the duty-free inputs are, either directly or through substitution, consumed in the production of goods subsequently exported within a reasonable period of time. However, even though the company might keep a register of the consumption of raw material to produce a quantity of the product concerned, it failed to maintain a system whereby it could be verified which inputs were consumed in the production of the exported product and in what amounts, as stipulated by the FTP 2004 to 2009 (Appendix 23) and in accordance with Annex II(II)(4) to the basic Regulation. Further, it does not maintain a system whereby it can be verified that the quantity of the input for which drawback is claimed does not exceed the quantity of similar product exported, in accordance with Annex III(II)(2). In the present case, it is, after careful consideration, maintained that there is no link between the duty-free input consumed and the exported product, and that there is therefore no proper verification system in place.
(32)
The sub-schemes are therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(33)
The subsidy amount was calculated as follows. The numerator is the sum of the import duties foregone (basic customs duty and special additional customs duty) on the material imported under sub-schemes (i) to (iii) respectively applicable to imports via the intermediate manufacturer; in the case of sub-scheme (iv), the numerator is the sum of the import duties foregone on inputs used in producing the product concerned during the review IP.
(34)
The company claimed, in its post-disclosure comments, that the customs duties for the raw materials needed for the production of PET film decreased from 15 % to 7,5 % from March 2006, i.e. after the end of the IP, and requested that the Commission take this change into account in the calculation of the subsidy rate for ALS. However, although there have been instances where events occurring after the IP have been taken into account, this is restricted to extraordinary circumstances which do not appear to apply in this case. Therefore, in accordance with Articles 5 and 11(1) of the basic Regulation, this request has to be rejected.
(35)
The company further claimed, in its post-disclosure comments, that the benefit under sub-scheme (iv) was, in fact, the price difference between regular domestic purchases of inputs and purchases of inputs against invalidation of ALS and produced some calculations to that effect without supporting evidence. However, the benefit is calculated on the basis of the duty foregone in the licence, since the sale/purchase price of the material is a purely commercial decision and does not alter the amount of duty unpaid. In any event, this claim was made post-disclosure for the first time and, as there was no opportunity for the Commission to verify it, it was rejected.
(36)
In accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the subsidy amounts where justified claims were made. The entire amount of import duties foregone is taken as the numerator and not the excess remission/exemption, as the company requested, because the ALS does not fulfil the conditions laid down in Annex II to the basic Regulation. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, the denominator is the export turnover during the review IP. The company claimed that deemed exports should be included in the total export turnover of the company during the review IP. However, as these transactions are not, in fact, exports but rather sales to the domestic market, they cannot be properly classified as exports and were thus not included in the total export turnover amount.
(37)
The subsidy rate established for the ALS amounts to 14,68 %.
2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(a) Legal Basis
(38)
A description of the DEPBS is contained in paragraph 4.3 of the FTP 2004 to 2009.
(b) Eligibility
(39)
Jindal was not found to be using the DEPBS during the review IP, therefore no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
3. Export Oriented Units Scheme (EOUS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)
(a) Legal basis
(40)
The details of these schemes are contained in Chapter 6 of the FTP 2004 to 2009, the HOP I 2004 to 2009 (EOUS), the SEZ Act 2005 and the rules framed thereunder (SEZS).
(b) Eligibility
(41)
With the exception of pure trading companies, all enterprises which undertake to export a certain amount of their production of goods or services may be set up under the EOUS or SEZS. Jindal was found to benefit from the EOUS but not the SEZS during the review IP. Consequently, the analysis focuses on the EOUS only.
(c) Practical implementation
(42)
An EOU can be established anywhere in India. This scheme is complementary to the SEZS.
(43)
An application for EOU status must include details of, inter alia, planned production quantities, projected value of exports, import requirements and indigenous requirements for a period of five years. If the authorities accept the company’s application, the terms and conditions attached to the acceptance will be communicated to the company. The agreement to be recognised as a company under the EOUS is valid for a five-year period and can be renewed further.
(44)
A crucial obligation of an EOU, as set out in the FTP 2004 to 2009, is to achieve net foreign exchange (NFE) earnings, i.e. in a reference period (five years), the total value of exports has to be higher than the total value of imported goods.
(45)
An EOU is entitled to the following concessions:
(i)
exemption from import duties on all types of goods (including capital goods, raw materials and consumables) required for the manufacture, production or processing or in connection therewith;
(ii)
exemption from excise duty on goods procured from indigenous sources;
(iii)
reimbursement of central sales tax paid on goods procured locally;
(iv)
facility to sell up to 50 % of the fob value of exports on the domestic market’s so called domestic tariff area (DTA) on payment of concessional duties;
(v)
exemption from income tax normally due on profits realised on export sales in accordance with Section 10B of the Income Tax Act, for a period of 10 years after the beginning of its operations, but only up to 2010;
(vi)
possibility of 100 % foreign equity ownership.
(46)
Units operating under these schemes are bonded under the surveillance of customs officials in accordance with Section 65 of the Customs Act. EOUs are legally obliged to maintain, in a specified format, a proper account of all imports, of the consumption and utilisation of all imported materials and of the exports made. These documents are required to be submitted periodically to the competent authorities (quarterly and annual progress reports). However, ‘at no point in time shall [an EOU] be required to correlate every import consignment with its exports, transfers to other units, sales in the DTA and balance in stock’, as per paragraph 6.11.2 of the FTP 2004 to 2009.
(47)
Domestic sales are dispatched and recorded on a self-certification basis. The dispatch process of export consignments of an EOU is supervised by a customs/excise official, who is permanently posted in the EOU.
(48)
Jindal utilised the EOU to import capital goods free of import duties and to obtain a reimbursement of the central sales tax paid on goods procured locally. It did not make use of the exemption from import duties on raw materials, since the EOU facility, in order to produce PET film, uses PET chips as raw materials. These PET chips are produced in another unit of the company from raw materials purchased under the ALS.
(d) Conclusions on the EOU
(49)
The exemption of an EOU from two types of import duties (basic customs duty and special additional customs duty) and the reimbursement of the central sales tax are financial contributions by the GOI within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Government revenue which would be due in the absence of this scheme is foregone, thus conferring a benefit upon the EOU within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation by improving its liquidity.
(50)
Thus, the exemption from basic customs duty and special additional customs duty and the sales tax reimbursement constitute subsidies within the meaning of Article 2 of the basic Regulation. They are contingent in law upon export performance and, therefore, deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation. The export objective of an EOU as set out in paragraph 6.1 of the FTP 2004 to 2009 is a necessary condition to obtain the incentives.
(51)
In addition, it was confirmed that the GOI has no effective verification system or procedure in place to confirm whether and in what amounts duty and/or sales-tax-free procured inputs were consumed in the production of the exported product (Annex II(II)(4) to the basic Regulation and, in the case of substitution drawback schemes, Annex III(II)(2) of the basic Regulation). In any event, the exemption from duties on capital goods is not a permissible duty drawback scheme because capital goods are not consumed in the production process.
(52)
The GOI did not carry out a further examination based on actual inputs involved, although this would normally need to be done in the absence of an effective verification system (Annex II(II)(5) and Annex III(II)(3) of the basic Regulation), nor did it prove that no excess remission had taken place.
(e) Calculation of the subsidy amount
(53)
Accordingly, the countervailable benefit is the exemption from total duties (basic customs duty and special additional customs duty) normally due upon importation, as well as the sales tax reimbursement, both during the review IP.
(i) Reimbursement of central sales tax on domestically procured goods
(54)
The numerator was established as follows: the subsidy amount was calculated on the basis of the sales tax reimbursable on the purchases made for the production sector, e.g. parts and packing materials, during the review IP. Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(55)
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, this subsidy amount was allocated over the export turnover generated by all export sales of the product concerned during the review IP (the denominator), because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The subsidy margin thus obtained was 0,04 %.
(ii) Exemption from import duties (basic customs duty and special additional customs duty) and reimbursement of central sales tax on capital goods
(56)
In accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, the benefit was calculated on the basis of the amount of unpaid customs duty on imported capital goods and of the amount of sales tax reimbursed on purchases of capital goods, both spread across a period which reflected the normal depreciation period of such capital goods in the industry of the product concerned. The company claimed that this should have been the depreciation rate actually used by the company in its financial statements; however, the requirement in Article 7(3) is interpreted to refer to the depreciation rate specified in the legislation applicable to the company, in this case the rate specified in the Companies Act 1956. The amount so calculated which is then attributable to the review IP was adjusted by adding interest during this period in order to reflect the value of the benefit over time and thereby establishing the full benefit of this scheme to the recipient. Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation from this sum to arrive at the subsidy amount as the numerator. In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation this subsidy amount was allocated over the export turnover of sales of the product concerned during the review IP as the appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The company claimed that deemed exports should be included in the total export turnover, but this claim was rejected for the reasons set out in recital 36 above. The subsidy margin thus obtained was 1,26 %.
(57)
Thus, the total subsidy margin under the EOU scheme for Jindal amounts to 1,3 %.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Legal Basis
(58)
A detailed description of the EPCGS can be found in Chapter 5 of the FTP 2004 to 2009 and in Chapter 5 of the HOP I 2004 to 2009.
(b) Eligibility
(59)
Any manufacturer-exporter and merchant-exporter ‘tied to’ a supporting manufacturer or service provider is eligible for this scheme. Jindal was found to benefit from this scheme during the review IP.
(c) Practical Implementation
(60)
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and - since April 2003 - second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced rate of duty. To this end, the GOI issues, upon application and the payment of a fee, an EPCG licence. Since April 2000, the scheme provides for a reduced import duty rate of 5 %, applicable to all capital goods imported under the scheme. In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a certain amount of export goods during a certain period.
(d) Conclusion on the EPCGS
(61)
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation, as the GOI foregoes revenue otherwise due. In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter because the non-payment of duties saved upon importation improves its liquidity.
(62)
Further, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export. Therefore, it is deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
(63)
The scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) to the basic Regulation. Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i) to the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
(e) Calculation of the subsidy amount
(64)
The numerator was established as follows: the subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of unpaid customs duty on imported capital goods spread over a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the PET film industry, which, for the reasons set out in recital 56 above, was deemed to be the rate specified in the Companies Act 1956 and not the one actually used by the company. Interest was added to this amount in order to reflect the full value of the benefit over time. Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted, in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(65)
The company claimed that capital goods imported duty-free under the ECPG scheme for use in the Khanvel unit were no longer in use and that the benefit relating to such goods should not be included in the numerator. However, as there is no evidence that the company no longer possesses such goods or that it will not use them again, the Commission must reject this claim.
(66)
In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation, this subsidy amount was allocated over the export turnover of the product concerned generated during the review IP (the denominator), as the subsidy is contingent upon export performance. The company claimed that deemed exports should be included in the total export turnover, but this claim was rejected for the reasons set out in recital 36 above. The subsidy obtained by Jindal is 1,11 %.
5. Export Income Tax Exemption Scheme (EITES)
(a) Legal basis
(67)
The legal basis for this scheme is contained in the Income Tax Act 1961, amended yearly by the Finance Act. The latter sets out, every year, the basis for the collection of taxes, as well as various exemptions and deductions which can be claimed. Export Oriented Units e.g. may claim income tax exemptions under section 10B of the Income Tax Act 1961.
(b) Practical implementation
(68)
As Jindal was not found to have availed itself of any benefits under the EITES no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
6. Export Credit Scheme (ECS)
(a) Legal basis
(69)
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
(b) Eligibility
(70)
Manufacturing exporters and merchant exporters are eligible for this scheme. Jindal was found to benefit from this scheme during the review IP.
(c) Practical implementation
(71)
Under this scheme, the RBI sets mandatory ceilings on interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees and in foreign exchange, which commercial banks can charge an exporter ‘with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates’. The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans for financing export receivables. The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
(72)
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credit at preferential interest rates compared to the interest rates on ordinary commercial credit (cash credits), which are set under market conditions.
(d) Conclusion on the ECS
(73)
Firstly, by lowering financing costs as compared with market interest rates, the above preferential interest rates confer a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporters. Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation. The RBI is a public body, falling, therefore, within the definition of a ‘government’ set out in Article 1(3) of the basic Regulation and it instructs commercial banks to grant preferential financing to exporting companies. This preferential financing amounts to a subsidy, which is deemed to be specific and countervailable, since the preferential interest rates are contingent upon export performance pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
(e) Calculation of the subsidy amount
(74)
The subsidy amount was calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the review IP and the amount that would have been payable if market interest rates had been charged, as for ordinary commercial loans made by the company. The subsidy amount (numerator) was allocated over the total export turnover during the review investigation period (denominator) in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, as the subsidy is contingent upon export performance and is not granted by reference to quantities manufactured, produced, exported or transported. Jindal availed itself of benefits under the ECS and obtained a subsidy of 0,1 %.
7. Duty-Free Replenishment Certificate (DFRC)
(a) Legal basis
(75)
The legal basis for this scheme is contained in paragraph 4.2 of the FTP 2004 to 2009.
(b) Practical Implementation
(76)
As Jindal was not found to have availed itself of any benefits under the DFRC during the review IP, no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
III. Regional Scheme
(a) Legal basis
(77)
In order to encourage the establishment of industries in less developed areas of the State, the GOM has been granting incentives to new expansion units set up in developing regions of the State, since 1964, under a scheme commonly known as the ‘Package Scheme of Incentives’. The scheme has been amended several times since its introduction and the ‘1993 scheme’ was eligible for application from 1 October 1993 to 31 March 2001, whereas the latest amendment, the PSI 2006, was introduced in the margins of the ‘Industrial, Investment & Infrastructure Policy of Maharashtra 2006’ in spring 2006 and is foreseen to be eligible for application up to 31 March 2011. The PSI of the GOM is composed of several sub-schemes, the main one being direct grants via a so-called industrial promotion subsidy, the exemption from local sales tax and electricity duty and the refund of octroi tax.
(78)
Jindal continues to avail itself of incentives under the PSI 1993 until May 2011 and not under successor schemes. Consequently, only the PSI 1993 was assessed in the context of the case at hand.
(b) Eligibility
(79)
In order to be eligible, companies must invest in less developed areas, either by setting up a new industrial establishment or by making a large-scale capital investment in expansion or diversification of an existing industrial establishment. These areas are classified, according to their economic development, into different categories (e.g. less developed area, lesser developed area and least developed area). The main criterion to establish the amount of incentives is the area in which the enterprise is or will be located and the size of the investment.
(c) Practical implementation
(80)
Remission of local sales tax on sales of finished goods: goods are normally subject to central sales tax (for inter-State sales) or, in the past, State sales tax (for intra-State sales) at varying levels, depending upon the State(s) in which transactions are made. In April 2005 the sales tax legislation for intra-State sales in Maharashtra was replaced by a value added tax (VAT) system. Under the exemption scheme, designated units are not required to collect any sales tax on their sales transactions. Similarly, designated units are exempted from payment of the local sales tax on their purchases of goods from a supplier itself eligible for the scheme. Jindal was found to have benefited from this exemption in relation to sales transactions during the review IP.
(81)
Reimbursement of electricity duty: eligible units are eligible for refund of electricity duty on the electricity consumed for production purposes for a period of seven years from the date of commercial production. In the case of Jindal this seven-year period lapsed on 31 March 2003. Consequently, Jindal was no longer eligible for the reimbursement of electricity duty.
(82)
Refund of the octroi tax: octroi is a tax levied by local Governments in India, including the GOM, on goods that enter the territorial limits of a town. Industrial enterprises are entitled to a refund of the octroi tax from the GOM if their facility is located in certain specified towns within the territory of the State. The total amount that may be refunded is restricted to 100 % of the fixed capital investment. Jindal’s plant is located outside city limits and is therefore per se exempt from octroi tax, with the result that this sub-scheme is not applicable in the present case.
(d) Conclusion on the PSI 1993 of the GOM
(83)
Jindal only accrued remission rights of sales tax on sales of finished goods during the review IP, which in the past has been found not to confer a benefit on the recipient (recital 114 of Regulation (EC) No 367/2006). Consequently, the PSI is not countervailable in the present case.
IV. Amount of countervailable subsidies
(84)
The amount of countervailable subsidies determined in accordance with the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producer is 17,1 %. This amount of subsidisation exceeds the de minimis threshold mentioned under Article 14(5) of the basic Regulation.
SCHEME
ALS
EOUS
EPCGS
ECS
Total
%
%
%
%
%
Jindal
14,68
1,30
1,11
0,1
17,1
V. Lasting nature of changed circumstances with regard to subsidisation
(85)
In accordance with Article 19(2) of the basic Regulation, it was examined whether the continuation of the existing measure was insufficient to counteract the countervailable subsidy which is causing injury.
(86)
It was established that, during the review IP, Jindal continued to benefit from countervailable subsidisation by the Indian authorities. Further, the subsidy rate found during this review is considerably higher than that established during the original investigation. No evidence is available that the schemes will be discontinued or phased out in the near future.
(87)
Since it has been demonstrated that the company is in receipt of much higher subsidisation than before and that it is likely to continue to receive subsidies of an amount higher than determined in the original investigation, it is concluded that the continuation of the existing measure is not sufficient to counteract the countervailable subsidy causing injury and that the level of the measure should therefore be amended to reflect the new findings.
VI. Conclusion
(88)
In view of the conclusions reached with regard to the level of subsidisation of Jindal and the insufficiency of the existing measure to counteract the countervailable subsidies found, the countervailing duty with regard to Jindal should be amended in order to reflect the new subsidisation levels found.
(89)
The amended countervailing duty should be established at the new rate of subsidisation found during the present review, as the injury margin calculated in the original investigation remains higher.
(90)
Pursuant to Article 24(1) of the basic Regulation and Article 14(1) of Regulation (EC) No 384/96, no product shall be subject to both anti-dumping and countervailing duties for the purpose of dealing with one and the same situation arising from dumping or from export subsidisation. However, since Jindal is subject to an anti-dumping duty of 0 % with regard to the product concerned, these provisions do not apply in the present case.
(91)
Jindal, the GOI and the Community industry were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the amendment of the measures in force and had the opportunity to comment. The GOI did not submit any comments, and Jindal’s comments have been discussed in the recitals relevant to each specific comment above.
(92)
The company, in its post-disclosure comments, requested the Commission to accept a price undertaking in order to offset the countervailable subsidies found herein. The Commission has examined the company’s proposal and considers that a price undertaking cannot be accepted. Price undertakings based on groups of products, as suggested by the company, permit a large degree of flexibility to change the technical characteristics of the products within the group. PET film comprises numerous and evolving differentiating features, which largely determine sales price. Consequently, changes in those features have a significant impact on prices. An attempt to subdivide the groupings to make them more homogeneous in terms of physical characteristics would lead to a multiplication of groupings which would render monitoring unworkable, in particular, by making it difficult for customs authorities to discern the difference between product types and the classification of products by grouping upon importation. For these reasons, the acceptance of the undertaking is considered impractical within the meaning of Article 13(3) of the basic Regulation. Jindal was informed and given the opportunity to comment. However, its comments have not altered the above conclusion.
(93)
As India Polyfilms Limited, a company previously related to Jindal, merged with Jindal on 1 April 1999 and no longer forms a separate entity, it was removed from the list set out in Article 1(2),
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 367/2006 shall be replaced by the following:
‘2. The rate of duty applicable to the net free-at-Community-frontier price, before duty for imports produced in India by the companies listed below, shall be as follows:
Company
Definitive duty (%)
TARIC Additional Code
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1,
New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),
Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
17,1
A030
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar,
Uttar Pradesh, India
19,1
A032
All other companies
19,1
A999’
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 28 September 2007.