NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1288/2006
ze dne 25. srpna 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
I. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahujícího se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců a ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (4) Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.
(3)
Nařízením (ES) č. 366/2006 (5) Rada změnila nařízení (ES) č. 1676/2001 (6) po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též 71. bod odůvodnění).
II. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(4)
Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, podali následující výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část výroby PET filmu ve Společenství.
(5)
Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, nestačí již výše stávajících vyrovnávacích opatření účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.
III. Šetření
(6)
Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu, a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.
(7)
Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit je nebo změnit jejich výši. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.
(8)
Komise úředně vyrozuměla o zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčené vyvážející výrobce, indickou vládu a žadatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.
(10)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim (viz 73. bod odůvodnění).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
I. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je stejný jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 3920 62 19.
II. Obdobný výrobek
(12)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
I. Úvod
(13)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
a) Celostátní režimy:
i)
režim předběžné licence/předběžného propuštění;
ii)
režim „pasu pro celní nárok“;
iii)
režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón;
iv)
režim vývozní podpory investičního majetku;
v)
režimy daně z příjmů
-
vývozní osvobození od daně z příjmů,
-
pobídka u daně z příjmů na výzkum a rozvoj;
vi)
režim vývozního úvěru;
vii)
režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob.
(14)
Režimy uvedené v bodech i) až iv) a vii) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je indická vláda oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Indická vláda vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002-2007“). Kromě toho vydala indická vláda příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002-2007 (dále jen „HOP I 2002-07“), jež je pravidelně aktualizována (8).
(15)
Režimy daně z příjmů uvedené v bodě v) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(16)
Režim vývozního úvěru uvedený v bodě vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny obchodním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
b) Regionální režimy
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim souboru pobídek poskytovaných vládou státu Maháráštra z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce vlády státu Maháráštra.
II. Celostátní režimy
1. Režim předběžné licence/předběžného propuštění
a) Právní základ
(18)
Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(19)
Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření režimu předběžné licence/předběžného propuštění, proto není nutná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.
2. Režim „pasu pro celní nárok“
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis „pasu pro celní nárok“ je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy režimu „pasu pro celní nárok“: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim „pasu pro celní nárok“ před vývozem zrušen, a v rámci tohoto přezkumu proto byla šetřena pouze forma „pasu pro celní nárok“ po vývozu.
b) Způsobilost
(21)
Pro tento režim je způsobilý libovolný vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(22)
Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry z „pasu pro celní nárok“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby úvěru z „pasu pro celní nárok“ stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a cel za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.
(23)
Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá v režimu „pasu pro celní nárok“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru z „pasu pro celní nárok“, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, nemá již indická vláda žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru z „pasu pro celní nárok“. Příslušná sazba úvěru z „pasu pro celní nárok“ pro výpočet příspěvku je sazba používaná v okamžiku podání vývozního prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.
(24)
Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry z „pasu pro celní nárok“ po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem obchodních účtů.
(25)
Tyto úvěry lze požít na zaplacení cel za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.
(26)
Úvěry z „pasu pro celní nárok“ jsou volně převoditelné a platí dvanáct měsíců ode dne vydání.
(27)
Žádost o úvěry z „pasu pro celní nárok“ se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství vývozních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné závazné lhůty k podání žádosti o režim „pasu pro celní nárok“, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají od poslední vývozní transakce zahrnuté v příslušné žádosti o režim „pasu pro celní nárok“.
(28)
Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně od 1. dubna 2006 nahrazen režimem „slučitelným s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu „pasu pro celní nárok“ skončit 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim „pasu pro celní nárok“ prodloužen do 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném dni skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do období šetření přezkumu.
d) Závěry k režimu „pasu pro celní nárok“
(29)
Režim „pasu pro celní nárok“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr z „pasu pro celní nárok“ je finančním příspěvkem od indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr z „pasu pro celní nárok“ poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.
(30)
Navíc režim „pasu pro celní nárok“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje závazné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně je vývozce způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření přezkumu. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro úvěry z „pasu pro celní nárok“ snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce období šetření přezkumu; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a toto tvrzení je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.
(34)
Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(35)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.
3. Režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón
a) Právní základ
(36)
Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (jednotky zaměřené na vývoz) a 7 (zvláštní ekonomické zóny) politiky EXIM 2002-2007 a HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(37)
Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná další analýza jejich napadnutelnosti.
4. Režim vývozní podpory investičního majetku
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis vývozní podpory investičního majetku je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový a od dubna 2003 i použitý investiční majetek až deset let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda na žádost a po zaplacení poplatku licenci vývozní podpory investičního majetku. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechen investiční majetek dovezený podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek v průběhu určitého období využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz.
d) Závěr k vývozní podpoře investičního majetku
(41)
Režim vývozní podpory investičního majetku poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(42)
Navíc režim vývozní podpory investičního majetku právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek nespadá do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože není spotřebováván při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Čitatel byl určen takto: výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na běžnou dobu odpisů tohoto majetku ve výrobním odvětví PET filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za dané období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.
5. Režim vývozního osvobození od daně z příjmů
a) Právní základ
(46)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.
b) Praktické provádění
(47)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu vývozního osvobození od daně z příjmů, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
6. Režim vývozního úvěru
a) Právní základ
(48)
Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem obchodním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(50)
Podle tohoto režimu nastavuje ICB povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou obchodní banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. Režim vývozního úvěru se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním, na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání, na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(51)
Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných obchodních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.
d) Závěr k vývoznímu úvěru
(52)
Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují výše uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle režimu vývozního úvěru jsou poskytovány obchodními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny obchodním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných obchodních úvěrů využívaných společností. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) vydělena celkovým vývozním obratem v průběhu období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci vývozního úvěru a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.
7. Režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob
a) Právní základ
(54)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002-2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002-07.
b) Praktické provádění
(55)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci režimu osvědčení pro bezcelní obnovení zásob, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
III. Regionální režimy
a) Právní základ
(56)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát změněn a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.
b) Způsobilost
(57)
Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.
c) Praktické provádění
(58)
Osvobození od místní daně z prodeje: Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z transakcí mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z transakcí v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňují. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodej na domácím trhu podléhá dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.
(59)
Vrácení místní spotřební daně: Spotřební daň je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně vlády státu Maháráštra, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně vládou státu Maháráštra, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.
d) Závěr k souboru pobídek poskytovanému vládou státu Maháráštra
(60)
Soubor pobídek řízený vládou státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od vlády státu Maháráštra, neboť tato úleva snižuje příjmy vlády státu Maháráštra ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla nebo vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.
(61)
Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a vláda státu Maháráštra od téhož data zavedla režim daně z přidané hodnoty, v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno toto tvrzení zamítnout.
(62)
Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených zeměpisných oblastech v pravomoci státu Maháráštra. Není k dispozici společnostem umístěným mimo tyto oblasti. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vydělena celkovým objemem prodeje v období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.
IV. Výše napadnutelných subvencí
(64)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(v %)
Režim
„Pas pro celní nárok“
Vývozní podpora investičního majetku
Vývozní úvěr
Soubor pobídek od vlády státu Maháráštra
Celkem
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že stávající opatření již nedostačují k tomu vyrovnání účinku napadnutelných subvencí, které působí újmu průmyslu Společenství.
V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(66)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajícího opatření dostačovalo k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu.
(67)
Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadále požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými orgány. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné potvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V náležité době bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým vláda státu Maháráštra údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.
(68)
Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření nedostačuje k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
VI. Závěr
(69)
Vzhledem k závěrům učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k vyrovnání účinku zjištěných napadnutelných subvencí je třeba změnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.
(70)
Změněné vyrovnávací clo uvedené v 72. bodě odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během tohoto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.
(71)
Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, bylo vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) odečteno od antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení změny antidumpingového cla zahájené nařízením (ES) č. 366/2006 bylo u Garware stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware tak bude sníženo na sazbu 6,8 %.
(72)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:
(v %)
Vývozní subvenční rozpětí
Celkem subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Sazba cla celkem
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit změnu stávajících opatření, a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Od společnosti Garware ani od indické vlády nebyly obdrženy žádné připomínky; vyjádření žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.
(74)
Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění z tohoto přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků pocházejících z dotyčné země a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v normativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(75)
Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být bezodkladně zasílány Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí například změna jména anebo změna výrobních a prodejních subjektů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Indie
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
19,1
A999“
Článek 2
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky následujícího původu stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India
17,3
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Všechny ostatní společnosti
13,4
A999“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. srpna 2006.
COUNCIL REGULATION (EC) No 1288/2006
of 25 August 2006
amending Regulation (EC) No 367/2006 imposing a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film originating in India following an expiry review pursuant to Article 18 of Regulation (EC) No 2026/97 and amending Regulation (EC) No 1676/2001 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film originating, inter alia, in India
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
Having regard to the Treaty establishing the European Community,
Having regard to Council Regulation (EC) No 2026/1997 of 6 October 1997 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1) (the basic Regulation) and, in particular, Article 19 thereof,
Having regard to Council Regulation (EC) No 384/96 of 22 December 1995 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (2) and, in particular, Article 14(1) thereof,
Having regard to the proposal submitted by the Commission after consulting the Advisory Committee,
Whereas:
A. PROCEDURE
I. Previous investigation and existing measures
(1)
The Council, by Regulation (EC) No 2597/1999 (3), imposed a definitive countervailing duty on imports of polyethylene terephthalate (PET) film (the product concerned) falling within CN codes ex 3920 62 19 and ex 3920 62 90, originating in India. The investigation which led to the adoption of that Regulation is hereinafter referred as to the ‘original investigation’. The measures took the form of an ad valorem duty, ranging between 3,8 % and 19,1 % imposed on imports from individually named exporters, with a residual duty rate of 19,1 % imposed on imports of the product concerned from all other companies. The countervailing duty imposed on PET film manufactured and exported by Garware Polyester Limited (Garware or the company) was 3,8 %. The original investigation period was 1 October 1997 to 30 September 1998.
(2)
The Council, by Regulation (EC) No 367/2006 (4), maintained the definitive countervailing duty imposed by Regulation (EC) No 2597/1999 on imports of PET film originating in India, following an expiry review pursuant to Article 18 of the basic Regulation.
(3)
The Council, by Regulation (EC), No 366/2006 (5), amended Regulation (EC) No 1676/2001 (6) following a partial interim review of the level of anti-dumping duty in force against five Indian producers and imposed an anti-dumping duty ranging from 0 % to 18 %. The anti-dumping duty imposed on imports of PET film from Garware was 17,4 %. It is noted that the anti-dumping duty rate for Garware was adjusted to take into account the level of subsidisation countervailed by Regulation (EC) No 367/2006 (see also recital 71 below).
II. Request for a partial interim review
(4)
A request for a partial interim review of Council Regulation (EC) No 2597/1999, limited to the level of countervailing duty imposed on Garware was lodged by the following Community producers: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA and Toray Plastics Europe (the applicants). The applicants represent a major proportion of the Community production of PET film.
(5)
The applicants alleged that, in regard to imports of PET film from Garware, the level of existing countervailing measures was no longer sufficient to counteract the injurious subsidisation, as the circumstances regarding the subsidisation of Garware had changed significantly.
III. Investigation
(6)
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that sufficient evidence existed to justify the initiation of a partial interim review, the Commission announced on 12 July 2005, by a notice of initiation published in the Official Journal of the European Union (7), the initiation of a partial interim review, in accordance with Article 19 of the basic Regulation.
(7)
The review is limited in scope to the examination of subsidisation of one exporting producer, Garware, in order to assess the need for continuation, removal or amendment of the level of the existing measures. The investigation period ran from 1 April 2004 to 31 March 2005.
(8)
The Commission officially advised the exporting producer concerned, the Government of India (GOI) and the applicants of the initiation of the partial interim review. Interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time-limit set in the notice of initiation.
(9)
In order to obtain the information necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to Garware, which cooperated by replying to the questionnaire. A verification visit was carried out at Garware's premises in India.
(10)
Garware, the GOI and the applicants were informed of the essential results of the investigation and had the opportunity to comment (see recital 73 below).
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
I. Product concerned
(11)
The product concerned is, as defined in the original investigation, polyethylene terephthalate (PET) film, originating in India, normally declared under CN codes ex 3920 62 19.
II. Like product
(12)
As in the original investigation, it was found that PET film produced and sold by Garware on the domestic market in India and PET film exported to the Community from India have the same basic physical and technical characteristics and uses. Therefore, they are like products within the meaning of Article 1(5) of the basic Regulation.
C. SUBSIDIES
I. Introduction
(13)
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission's questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
(a) Nationwide schemes
(i)
Advance Licence Scheme/Advance Release Order;
(ii)
Duty Entitlement Passbook Scheme;
(iii)
Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme;
(iv)
Export Promotion Capital Goods Scheme;
(v)
income tax schemes
-
Export Income Tax Exemption Scheme,
-
Income Tax Incentive for Research and Development;
(vi)
Export Credit Scheme;
(vii)
Duty-Free Replenishment Certificate.
(14)
The schemes (i) to (iv) and (vii) above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (the Foreign Trade Act). The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding export and import policy. A five-year plan relating to export and import policy for the period 1 April 2002 to 31 March 2007 was published by the GOI (EXIM policy 2002-07). In addition, a handbook of procedures governing the EXIM policy 2002-07 (HOP I 2002-07) was published by the GOI and is updated on a regular basis (8).
(15)
The Income Tax Schemes specified in (v) above are based on the Income Tax Act 1961, which is amended annually by the Finance Act.
(16)
The Export Credit Scheme specified in (vi) above is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India to instruct commercial banks regarding export credits.
(b) Regional schemes
(17)
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission's questionnaire, the Commission also investigated the package scheme of incentives (hereinafter, the PSI) of the Government of Maharashtra (the GOM) 1992. This scheme is based on resolutions of the GOM Industries, Energy and Labour Department.
II. Nationwide schemes
1. Advance Licence Scheme (ALS)/Advance Release Order (ARO)
(a) Legal basis
(18)
The detailed description of the scheme is contained in paragraphs 4.1.1 to 4.1.14 of the EXIM policy 2002-07 and chapters 4.1 to 4.30 of the HOP I 2002-07.
(b) Eligibility
(19)
Garware was not found to be using the ALS/ARO during the investigation period, therefore no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(a) Legal basis
(20)
A detailed description of DEPBS is contained in paragraph 4.3 of the EXIM policy 2002-07 and in Chapter 4 of HOP I 2002-07. At the time of the original investigation, two forms of DEPB existed: pre-export and post-export. In April 2000, the pre-export form of DEPB was discontinued and therefore only the post-export form was investigated in the current review.
(b) Eligibility
(21)
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme. Garware was found to benefit from this scheme during the investigation period.
(c) Practical implementation
(22)
An eligible exporter can apply for DEPB credits, which are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme. Such DEPB rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned. They are determined on the basis of standard input-output norms (SIONs), taking into account a presumed import content of inputs in the export product and the customs duty incidence on such presumed imports, regardless of whether import duties have actually been paid or not.
(23)
To be eligible for benefits under this scheme, a company must export. At the point in time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India, indicating that the export is taking place under the DEPBS. In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction. At this point in time, the exporter knows the benefit he will receive. Once the customs authorities issue an export shipping bill, the GOI has no discretion over the granting of a DEPBS credit. The relevant DEPBS rate to calculate the benefit is that which applied at the time the export declaration was made. Therefore, there is no possibility of a retroactive amendment to the level of the benefit.
(24)
It was also found that, in accordance with Indian accounting standards, DEPBS credits can be booked on an accruals basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation.
(25)
Such credits may be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods unrestrictedly importable, except capital goods. Goods imported against such credits can be sold on the domestic market, subject to sales tax, or otherwise used.
(26)
DEPBS credits are freely transferable and valid for a period of 12 months from the date of issue.
(27)
An application for DEPBS credits can cover up to 25 export transactions or, if electronically filed, an unlimited amount of export transactions. De facto, no strict deadlines to apply for DEPBS exist, because the time periods mentioned in Chapter 4.47 HOP I 2002-07 are always counted from the most recent export transaction included in a given DEPBS application.
(28)
The company brought to the Commission's attention that this scheme would soon be discontinued and be replaced by an allegedly WTO compatible scheme with effect from 1 April 2006. The DEPB was originally planned to expire on 1 April 2005. However, as the replacement scheme was not ready to be implemented by that date, the DEPBS was prolonged until 1 April 2006. No confirmation was given by the company whether this new scheme has finally entered into force after the latter date. In any event, this alleged change would fall outside the review investigation period.
(d) Conclusions on DEPBS
(29)
The DEPBS provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article (2)2 of the basic Regulation. A DEPBS credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI's duty revenue which would otherwise be due. In addition, the DEPBS credit confers a benefit upon the exporter, because it improves the liquidity of the company.
(30)
Further, the DEPBS is contingent in law upon export performance, and therefore deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
(31)
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the strict rules laid down in Annex I item (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex (III) (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation. An exporter is under no obligation to actually consume the goods imported free of duty in the production process and the amount of credit is not calculated in relation to actual inputs used. Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i), Annex I and Annexes II and III of the basic Regulation. Lastly, an exporter is eligible for DEPBS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from DEPBS.
(e) Calculation of the subsidy amount
(32)
In accordance with Articles 2(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the review investigation period. In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point in time when an export transaction is made under this scheme. At this moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
(33)
In light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPBS as being the sum of the credits earned on all export transactions made under this scheme during the investigation period. The company submitted that the rate applicable to the DEPBS has been reduced from 11 % to 8 % with effect from 26 May 2005, i.e., this alleged change falls outside the review investigation period; therefore, the effects and relevance of this change could not be verified and this claim must be rejected in accordance with Article 5 of the basic Regulation.
(34)
Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits received to arrive at the subsidy amount as the numerator, pursuant to Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(35)
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, the subsidy amount has been allocated over the total export turnover during the review investigation period as the appropriate denominator, as the subsidy is contingent on export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. Garware benefited from this scheme during the investigation period and obtained a subsidy of 10,3 %.
3. Export Oriented Unit Scheme (EOUS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)
(a) Legal basis
(36)
The details of these schemes are contained in Chapters 6 (EOUS) and 7 (SEZS) respectively of the EXIM policy 2002-07 and HOP I 2002-07.
(b) Eligibility
(37)
Garware was not found to be set up under either of these schemes during the investigation period, therefore no further analysis of their countervailability is necessary.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Legal basis
(38)
A detailed description of the EPCGS can be found in Chapter 5, EXIM Policy 2002-07 and in Chapter 5, HOP I 2002-07.
(b) Eligibility
(39)
Any manufacturer-exporter and merchant-exporter tied to a supporting manufacturer or service provider is eligible for this scheme. Garware was found to benefit from this scheme during the investigation period.
(c) Practical implementation
(40)
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and - since April 2003 - second-hand capital goods up to 10 years' old) at a reduced rate of duty. To this end, the GOI issues, upon application and the payment of a fee, an EPCG licence. Since April 2000, the scheme provides for a reduced import duty rate of 5 %, applicable to all capital goods imported under the scheme. In order to meet the export obligation, the imported capital goods must be used to produce a certain amount of export goods during a certain period.
(d) Conclusion on the EPCGS
(41)
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation. The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI's duty revenue which would otherwise be due. In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter because the duties saved upon importation improve its liquidity.
(42)
Further, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences can not be obtained without a commitment to export. Therefore, it is deemed to be specific and countervailable under Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
(43)
The scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i) of the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
(e) Calculation of the subsidy amount
(44)
The numerator was established as follows: the subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of unpaid customs duty on imported capital goods spread over a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the PET film industry. Interest was added to this amount in order to reflect the full value of the benefit over time. Fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted, in accordance with Article 7(1)(a) of the basic Regulation.
(45)
In accordance with Article 7(2) and 7(3) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the export turnover during the review investigation period as the appropriate denominator, as the subsidy is contingent upon export performance. The subsidy obtained by Garware is 1,8 %.
5. Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(a) Legal basis
(46)
The legal basis for this scheme is contained in the Income Tax Act 1961, amended yearly by the Finance Act. The latter sets out, every year, the basis for the collection of taxes, as well as various exemptions and deductions which can be claimed. Exporting companies may claim income tax exemptions under sections 10A, 10B and 80HHC of the Income Tax Act 1961.
(b) Practical implementation
(47)
As Garware was not found to have availed of any benefits under the ITES, no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
6. Export Credit Scheme (ECS)
(a) Legal basis
(48)
The details of the scheme are set out in Master Circular IECD No 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) and Master Circular IECD No 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) of the Reserve Bank of India (RBI), which is addressed to all commercial banks in India.
(b) Eligibility
(49)
Manufacturing-exporters and merchant-exporters are eligible for this scheme. Garware was found to benefit from this scheme during the investigation period.
(c) Practical implementation
(50)
Under this scheme, the RBI sets mandatory ceilings on interest rates applicable to export credits, both in Indian rupees and in foreign exchange, which commercial banks can charge an exporter ‘with a view to making credit available to exporters at internationally competitive rates’. The ECS consists of two sub-schemes, the Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit), which covers credits provided to an exporter for financing the purchase, processing, manufacturing, packing and/or shipping of goods prior to export, and the Post-Shipment Export Credit Scheme, which provides for working capital loans for financing export receivables. The RBI also directs the banks to provide a certain amount of their net bank credit towards export finance.
(51)
As a result of these RBI Master Circulars, exporters can obtain export credit at preferential interest rates compared to the interest rates on ordinary commercial credit (cash credits), which are set under market conditions.
(d) Conclusion on the ECS
(52)
Firstly, by lowering financing costs as compared with market interest rates, the above preferential interest rates confer a benefit within the meaning of Article 2(2) of the basic Regulation on such exporters. Despite the fact that the preferential credits under the ECS are granted by commercial banks, this benefit is a financial contribution by a government within the meaning of Article 2(1)(iv) of the basic Regulation. The RBI is a public body, falling, therefore, within the definition of a ‘government’ set out in Article 1(3) of the basic Regulation and it instructs commercial banks to grant preferential financing to exporting companies. This preferential financing amounts to a subsidy, which is deemed to be specific and countervailable since the preferential interest rates are contingent upon export performance, pursuant to Article 3(4)(a) of the basic Regulation.
(e) Calculation of the subsidy amount
(53)
The subsidy amount has been calculated on the basis of the difference between the interest paid for export credits used during the investigation period and the amount that would have been payable if market interest rates were charged, as for ordinary commercial credits used by the company. The subsidy amount (numerator) has been allocated over the total export turnover during the review investigation period as the appropriate denominator in accordance with Article 7(2) of the basic Regulation, as the subsidy is contingent upon export performance and is not granted by reference to quantities manufactured, produced, exported or transported. Garware availed of benefits under the ECS and obtained a subsidy of 1,2 %.
7. Duty-Free Replenishment Certificate (DFRC)
(a) Legal basis
(54)
The legal basis for this scheme is contained in paragraphs 4.2.1 to 4.2.7 of the EXIM Policy 2002-07 and in paragraphs 4.31 to 4.36 of the HOP I 2002-07.
(b) Practical Implementation
(55)
As Garware was not found to have availed of any benefits under the DFRC, no further analysis of the countervailability of this scheme is necessary.
III. Regional schemes
(a) Legal basis
(56)
In order to encourage the dispersal of industries to less developed areas of the State, the GOM has been granting incentives to new expansion units set up in developing regions of the State, since 1964, under a scheme commonly known as the ‘Package Scheme of Incentives’. The scheme has been amended several times since its introduction and the 1993 scheme was operative from 1 October 1993 to 31 March 2001, whereas the latest amendment, the 2001 scheme, was introduced on 31 March 2001 and foreseen to be operative up to 31 March 2006. The PSI of the GOM is composed of several sub-schemes, the main being the exemption from local sales tax and the refund of octroi tax.
(b) Eligibility
(57)
In order to be eligible, companies must invest in less developed areas, either by setting up a new industrial establishment or by making a large scale capital investment in expansion or diversification of an existing industrial establishment. These areas are classified, according to their economic development, into different categories (e.g., less developed area, lesser developed area, least developed area). The main criterion to establish the amount of incentives is the area in which the enterprise is or will be located and the size of the investment.
(c) Practical implementation
(58)
Exemption from local sales tax: Goods are normally subject to central sales tax (for inter-State sales) or State sales tax (for intra-State sales) at varying levels, depending upon the State(s) in which transactions are being made. There is no sales tax on the import or export of goods, while domestic sales are subject to the sales tax at the applicable rates. Under the exemption scheme, designated units are not required to collect any sales tax on their sales transactions. Similarly, designated units are exempted from payment of the local sales tax on their purchases of goods from a supplier itself eligible for the scheme. Whereas the sales transaction does not confer any benefit on the designated selling unit, the purchase transaction does confer a benefit to the designated purchasing unit. Garware was found to have benefited from this exemption during the investigation period.
(59)
Refund of the Octroi Tax: Octroi is a tax levied by local Governments in India, including the GOM, on goods that enter the territorial limits of a town or district. Industrial enterprises are entitled to a refund of the octroi tax from the GOM, if their facility is located in certain specified towns and districts within the territory of the State. The total amount that may be refunded is restricted to 100 % of the fixed capital investment. Garware was found to have benefited from this refund during the investigation period.
(d) Conclusion on the PSI of the GOM
(60)
The PSI of the GOM provides subsidies within the meaning of Article 2(1)(a)(ii) and Article 2(2) of the basic Regulation. The two sub-schemes examined constitute a financial contribution by the GOM, since this concession decreases the GOM's revenue which would be otherwise due. In addition, this exemption/refund confers a benefit upon the company, as it improves its liquidity.
(61)
The company submitted that the sales tax was abolished on 1 April 2005 and that the GOM has since introduced a value added tax regime, under which the company is obliged to pay the full rate. However, this alleged change occurred after the end of the investigation period, therefore the effects and relevance of this change could not be verified. In any event, no relevant evidence was submitted relating to the regime and the company's obligations thereunder. In accordance with Article 5 of the basic Regulation, this claim has to be rejected.
(62)
The scheme is only available to companies which have invested within certain designated geographical areas within the jurisdiction of the State of Maharashtra. It is not available to companies located outside these areas. The level of the benefit is different according to the area concerned. The scheme is specific, in accordance with Articles 3(2)(a) and 3(3) of the basic Regulation and therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(63)
Concerning the tax exemption, the subsidy amount was calculated on the basis of the amount of sales tax normally due during the review investigation period, but which remained unpaid under the scheme. Similarly, as far as octroi is concerned, the benefit to the exporter was calculated as the amount of octroi tax refunded during the investigation period. Pursuant to Article 7(2) of the basic Regulation, these amounts of subsidy (numerator) have then been allocated over the total sales during the review investigation period as the appropriate denominator, as the subsidy is not export contingent and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. During this period, Garware benefited from these schemes and obtained subsidies of 1,6 %.
IV. Amount of countervailable subsidies
(64)
The amount of countervailable subsidies determined in accordance with the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producer is 14,9 %. This amount of subsidisation exceeds the de minimis threshold mentioned under Article 14(5) of the basic Regulation.
(in %)
Scheme
DEPB
EPCG
ECS
PSI of GOM
Total
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
It is therefore considered that, pursuant to Article 19 of the basic Regulation, the measures currently in force are no longer sufficient to counteract the countervailable subsidies which are causing the injury to the Community industry.
V. Lasting nature of changed circumstances with regard to subsidisation
(66)
In accordance with Article 19(2) of the basic Regulation, it was examined whether the continuation of the existing measure would not be sufficient to counteract the countervailable subsidy which is causing injury.
(67)
It was established that, during the investigation period, Garware continued to benefit from countervailable subsidisation by the Indian authorities. Further, the subsidy rate found during this review is considerably higher than that established during the original investigation. The subsidy schemes analysed above give recurring benefits. With the exception of the DEPBS and the sales tax refund, there is no allegation that these programmes will be phased out in the foreseeable future. According to Garware, a replacement scheme to the DEPBS was planned to enter into force on 1 April 2006. No confirmation was given by the company whether this in fact took place. The situation arising from the replacement of the DEBPS by an allegedly WTO compatible scheme, on which the Commission has no information, will have to be assessed in due time. In the absence of any substantiated evidence of the replacement of the DEBPS, it is considered that, for the need of the present review, the DEPBS is still in place. Similarly, the company did not provide any details of the VAT-like scheme which allegedly replaced the sales tax in the GOM after the end of the investigation period and therefore it was considered that, for the need of the present review, the sales tax scheme is still in place.
(68)
Since it has been demonstrated that the company is in receipt of much higher subsidisation than before and that it is likely to continue to receive subsidies of an amount higher than determined in the original investigation, it is concluded that the continuation of the existing measure is not sufficient to counteract the countervailable subsidy causing injury and that the level of the measures should therefore be amended to reflect the new findings.
VI. Conclusion
(69)
In view of the conclusions reached with regard to the level of subsidisation of Garware and the insufficiency of the current measures to counteract the countervailable subsidies found, the countervailing duty on Garware imports of the product concerned should be amended in order to reflect the new subsidisation levels found.
(70)
The amended countervailing duty set out in recital 72 was established at the new rate of subsidisation found during the present review, as the injury margin calculated in the original investigation remains higher.
(71)
Since, pursuant to Article 24(1) of the basic Regulation and Article 14(1) of Regulation (EC) No 384/96, no product shall be subject to both anti-dumping and countervailing duties for the purpose of dealing with one and the same situation arising from dumping or from export subsidisation, the countervailing duty found as a result of this review investigation to correspond to export subsidies (13,3 %) shall be deducted from the anti-dumping duty imposed on Garware by Regulation (EC) No 1676/2001. Following the amendment to the latter, introduced by Regulation (EC) No 366/2006, a dumping margin of 20,1 % was established for Garware. Of that, 2,7 % was deducted to reflect the countervailing duty then in force corresponding to export subsidies and thus an anti-dumping duty of 17,4 % was imposed on that company. As a result of the current review, a further 10,6 % shall be deducted from its individual anti-dumping duty, reflecting the countervailing duty corresponding to export subsidies found; the anti-dumping duty imposed on Garware should thus be reduced by that amount to 6,8 %.
(72)
On the basis of the above, the proposed duty amounts concerning Garware, expressed on the CIF Community border price, customs duty unpaid, are as follows:
(in %)
Export subsidy margin
Total subsidy margin
Dumping margin
CVD duty
AD duty
Total duty rate
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, the GOI and the applicants were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it was intended to recommend the amendment of the measures in force and had the opportunity to comment. No comments were received by Garware or the GOI; the applicant's comments reflect their agreement with the conclusions reached by the Commission.
(74)
The individual company countervailing and anti-dumping duty rates specified in this Regulation were established on the basis of the findings of the investigations which led to the adoption of Regulation (EC) No 367/2006 and Regulation (EC) No 366/2006, as well as of the findings of the present review. They reflect the situation found during this review with respect to Garware. These duty rates (as opposed to the country-wide duty applicable to all other companies) are thus exclusively applicable to imports of products originating in the country concerned and produced by the companies and thus by the specific legal entities mentioned. Imported products produced by any other company not specifically mentioned in the operative part of this Regulation with its name and address, including entities related to those specifically mentioned, cannot benefit from these rates and shall be subject to the duty rate applicable to all other companies.
(75)
Any claim requesting the application of these individual company countervailing and anti-dumping duty rates (e.g. following a change in the name of the entity or following the setting up of new production or sales entities) should be addressed to the Commission (9) forthwith with all relevant information, in particular any modification in the company's activities linked to production, domestic and export sales associated with, for example, that name change or that change in the production and sales entities,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 367/2006 shall be replaced by the following:
‘2. The rate of the duty applicable to the net free-at-Community-frontier price, before duty for imports produced in India by the companies listed below, shall be as follows:
Country
Company
Definitive duty (%)
TARIC additional code
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
All other companies
19,1
A999’
Article 2
Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1676/2001 shall be replaced by the following:
‘2. The rate of the definitive anti-dumping duty applicable to the net free-at-Community-frontier price, before duty, shall be as follows for products originating in:
Country
Company
Definitive duty (%)
TARIC additional code
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
All other companies
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
All other companies
13,4
A999’
Article 3
This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 25 August 2006.