РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 821/2011
av den 16 augusti 2011
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 4 december 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2010 av företaget Ineos Oxide Ltd (nedan kallat klaganden), som företrädare för tillverkare som svarar för en stor del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vinylacetat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten i fråga har dumpats och för att detta har vållat väsentlig skada, vilket ansågs tillräckligt för att motivera att ett förfarande inleds.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de exporterande tillverkarna i det berörda landet, importörerna, handlarna, användarna, leverantörerna, de intresseorganisationer man visste var berörda samt företrädarna för USA om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.
(5)
Kommissionen sände frågeformulär till de fyra kända exporterande tillverkarna i det berörda landet. Tre av dessa besvarade frågeformuläret. Den fjärde exporterande tillverkaren ville inte samarbeta i undersökningen och underrättades därefter om att företaget i enlighet med artikel 18 i grundförordningen skulle behandlas som ett icke samarbetsvilligt företag.
(6)
Kommissionen sände också frågeformulär till klaganden och till övriga unionstillverkare som nämndes i klagomålet.
(7)
Eftersom många icke-närstående importörer föreföll kunna beröras av undersökningen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom bara två importörer gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande beslutades det dock att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Två importörer i unionen besvarade i vederbörlig ordning frågeformuläret och ett kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa importörer.
(8)
Å andra sidan gav sig ett antal berörda parter sig till känna som användare. Ett särskilt frågeformulär för användare sändes till dessa parter. Tolv företag besvarade frågeformuläret och kontrollbesök gjordes på plats hos två av dessa företag.
(9)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse samt utförde kontroller på plats hos följande företag:
a)
Tillverkare i unionen
Ineos Oxide Ltd, Förenade kungariket
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Exporterande tillverkare i det berörda landet
Celanese Ltd.
Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Icke-närstående företag i det berörda landet
Terminal, USA [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]
d)
Närstående och icke-närstående företag i unionen
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederländerna
Terminal, unionen [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]
e)
Närstående företag utanför unionen och USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importörer
Gantrade Ltd, Förenade kungariket
g)
Användare
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Förenade kungariket
3. Undersökningsperiod
(10)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 till och med den 30 september 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(11)
Den berörda produkten är vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i USA.
(12)
Vinylacetat (nedan kallat den berörda produkten) är en vara som framställts kemiskt från ättiksyra.
(13)
Vinylacetat har många olika användningsområden. Den största delen av den vinylacetat som tillverkas används som insatsvara i två produkter i ett senare led i produktionskedjan: polyvinylacetat och polyvinylalkohol. Dessa två produkter är viktiga polymerer i olika industrier. Vinylacetatpolymerer används ofta vid framställning av färger, bindemedel och beläggningar samt vid slutbehandling av textilier.
(14)
Av undersökningen framgick att det bara finns en typ av den berörda produkten.
2. Likadan produkt
(15)
Undersökningen visade att vinylacetat som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och vinylacetat som tillverkas i det berörda landet och exporteras till unionen hade samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Normalvärde
(16)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida de amerikanska exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen uppgick till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.
(17)
Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(18)
De inhemska försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(19)
Om mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaden och det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Om volymen av den lönsamma försäljningen uppgick till högst 80 % av den totala försäljningsvolymen eller om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet dock på det vägda genomsnittliga priset bara för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden.
2. Exportpris
(20)
Undersökningen visade att vinylacetat exporterades från det berörda landet till unionen antingen via i) närstående handelsföretag i unionen eller ii) för en exporterande tillverkare, via ett närstående handelsföretag utanför unionen.
(21)
I båda fallen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen, med vederbörliga justeringar för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning och vinster.
3. Jämförelse
(22)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för respektive exporterande tillverkare gjordes på priset fritt fabrik.
(23)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Vederbörligen motiverade justeringar gjordes för skillnader när det gäller kostnader för hantering, lagring, transporter, försäkringar, krediter, rabatter, provisioner och importtullar.
4. Dumpningsmarginal
(24)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(25)
För att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes de uppgifter om den exportvolym till unionen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade lämnat med motsvarande importstatistik från Eurostat.
(26)
Eftersom samarbetsviljan i USA var hög (över 90 %) ansågs det preliminärt vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA till en nivå motsvarande den högsta tull som fastställts för en samarbetsvillig exportör. Denna fråga kan komma att övervägas på nytt i det slutliga skedet.
(27)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
Dow Chemical Company
13,8 %
Övriga företag
13,8 %
D. SKADA
1. Unionstillverkningen och unionsindustrin
(28)
Klagomålet ingavs av företaget Ineos Oxide Ltd., nedan kallat klaganden, som i egenskap av tillverkare av vinylacetat i unionen svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning. En annan unionstillverkare, Wacker GmbH, gav sitt stöd till att förfarandet inleddes. Klagomålet stöddes därmed av unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen av vinylacetat inom unionsindustrin. Ett förfarande inleddes därför i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen.
(29)
En tredje tillverkare i unionen (Celanese Europe GmbH) konstaterades vara närstående en exporterande tillverkare i det berörda landet. På grundval av uppgifter som lämnades under undersökningens gång konstaterande det preliminärt att denna tillverkare fullt ut kontrollerades av det USA-baserade företaget Celanese Corporation, som spelar en avgörande roll i viktiga affärstransaktioner i Europa, t.ex. när det gäller företagsplanering, produktionsstyrning, inköp och försäljning.
(30)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs det att det förhållande som Celanese Europe GmbH hade till gruppen var av sådan karaktär att det ledde till ett beteende som skulle skilja sig från beteendet hos övriga icke-närstående tillverkare i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. Det ansågs även att företaget genom detta förhållande skulle kunna skydda sig från den skadevållande dumpningens negativa verkningar. Om detta företag togs med i resultaten som rör skada skulle de samlade uppgifterna om unionsindustrins situation snedvridas.
(31)
Det fastställdes därför preliminärt att Celanese Europe GmbH inte skulle omfattas av definitionen av unionsindustrin.
(32)
De två tillverkarna Ineos Oxide Ltd och Wacker GmbH utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och svarar därmed för 100 % av unionstillverkningen. De kallas nedan unionsindustrin.
2. Fastställande av relevant unionsmarknad
(33)
För att fastställa huruvida unionsindustrin, enligt definitionen i skäl 28 ff., har lidit väsentlig skada undersöktes det i vilken utsträckning unionsindustrins företagsinterna tillverkning av den berörda produkten var tvungen att övervägas i analysen.
(34)
Unionsindustrin säljer den berörda produkten dels på den öppna marknaden, dels på den företagsinterna marknaden (inom samma företagsgrupp). På den företagsinterna marknaden används den berörda produkten som råmaterial för tillverkning av olika produkter som används i färger, bindemedel och beläggningar etc.
(35)
Försäljning av den berörda produkten för användning som råmaterial för tillverkning av andra produkter för företag i samma grupp ska i detta sammanhang betraktas som företagsintern användning om något av följande villkor är uppfyllt: i) försäljningen sker inte till marknadspriser, ii) kunden kan inte fritt välja leverantör inom samma företagsgrupp. Under undersökningens gång konstaterades det preliminärt att försäljning till närstående enheter som köper den berörda produkten för att använda den som råmaterial för tillverkning av en annan produkt bör betraktas som företagsintern försäljning. Det konstaterades att dessa närstående enheter enligt företagens affärspolicy inte fritt kunde välja leverantör.
(36)
Denna åtskillnad är relevant för skadeanalysen. Vinylacetat för företagsintern användning konstaterades inte stå i direkt konkurrens med importen från det berörda landet. Däremot konstaterades tillverkningen för den öppna marknaden stå i direkt konkurrens med denna import, eftersom försäljningen skedde under normala marknadsvillkor, vilket innebär fritt val av leverantör. Detta motiverade att man för analysen av vissa skadeindikatorer gjorde en åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden.
(37)
I detta sammanhang konstaterades det att följande ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin rimligen kunde undersökas genom att man tog den samlade verksamheten i beaktande, dvs. inklusive unionsindustrins företagsinterna användning: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner samt dumpningsmarginalens storlek. Orsaken till detta är att dessa indikatorer påverkas oavsett om produkten förs vidare in i ett senare led av produktionskedjan inom ett företag eller en företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden.
(38)
Lönsamheten, kassaflödet, räntabiliteten och förmågan att anskaffa kapital analyserades på nivån för den öppna marknaden enbart med anledning av att priserna på den företagsinterna marknaden inte är representativa för normala marknadsvillkor och därmed påverkar dessa indikatorers tillförlitlighet.
(39)
Övriga ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin, dvs. förbrukning, försäljning, marknadsandel och priser på unionsmarknaden, analyserades och bedömdes i huvudsak i förhållande till den rådande situationen på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsvillkoren är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor med ett fritt val av leverantör.
(40)
För dessa indikatorer beaktades emellertid även den företagsinterna marknaden, som jämfördes med uppgifter för den öppna marknaden i syfte att bestämma om situationen på den företagsinterna marknaden kunde tänkas påverka de resultat som enbart grundades på den öppna marknaden.
3. Förbrukning i unionen
(41)
Förbrukningen i unionen fastställdes genom att Eurostats uppgifter om den totala importvolymen av vinylacetat, jämförda med granskade uppgifter från de exporterande tillverkarna om import från det berörda landet, adderades med unionsindustrins och andra unionsbaserade tillverkares totala försäljningsvolym på unionsmarknaden.
(42)
Med tanke på de få leverantörerna och behovet av att skydda konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen redovisas utvecklingen av förbrukningen i indexform.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total förbrukning
100
90
87
99
Den företagsinterna marknaden
100
96
100
104
Den öppna marknaden
100
88
82
97
(43)
Under skadeundersökningsperioden sjönk förbrukningen något på den totala unionsmarknaden och på den öppna marknaden, med 1 % respektive 3 %. Under samma period noterades däremot en ökning med 4 % på den företagsinterna marknaden.
4. Import från det berörda landet
4.1. Volym och marknadsandel
(44)
Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:
Tabell 2
Import från USA
Importvolym (ton)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Total marknadsandel
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Marknadsandel på den öppna marknaden
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Källa: Uppgifter från Eurostat och från de berörda parternas besvarade frågeformulär.
(45)
Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importen till unionsmarknaden (den företagsinterna och den öppna marknaden) från det berörda landet med 48 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade med 49 % under samma period. Marknadsandelen på den öppna marknaden ökade med 52 %.
4.2. Priser för importen och prisunderskridande
(46)
De genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:
Tabell 3
Pris på import från USA
Importpriser (euro/ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Källa: Eurostat.
(47)
De totala genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet ökade något under undersökningsperioden, men minskade med 26 % mellan 2007 och undersökningsperioden.
(48)
En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan unionsindustrins genomsnittliga priser på den öppna marknaden och de genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet. Unionsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.
(49)
Dessa priser jämfördes med nettopriserna hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA efter rabatter och vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med vederbörliga justeringar för tullklareringskostnader och kostnader efter importen.
(50)
Jämförelsen visade att den importerade berörda produkten från alla samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som var lägre än unionsindustrins priser. Det genomsnittliga prisunderskridandet, uttryckt som andel av unionsindustrins priser, uppgick till 17,9 %, på grundval av granskade uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Prisunderskridandet kombinerades med en negativ prisutveckling och ett betydande prisfall.
5. Import från övriga tredjeländer
(51)
Nedanstående tabell visar utvecklingen av importen från övriga tredjeländer.
Tabell 4
Importvolym från övriga tredjeländer
Importvolym (ton)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saudiarabien
0
0
0
73 156
Övriga
88 138
52 414
15 937
8 198
Index (2007 = 100)
100
59
18
9
Total marknadsandel
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Marknadsandel på den öppna marknaden
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Källa: Eurostat.
(52)
I början av skadeundersökningsperioden konkurrerade importen från det berörda landet med andra länder, t.ex. Taiwan, Ukraina och Ryssland. I slutet av skadeundersökningsperioden var importen från dessa traditionella källor nästan obefintlig.
(53)
Ett nytt exporterande land, Saudiarabien, kom in på unionsmarknaden under undersökningsperioden och exporterade då omkring 73 000 ton. Verkningarna av denna utveckling för unionsindustrin diskuteras i skäl 91 ff.
6. Unionsindustrins situation
6.1. Allmänt
(54)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins situation från och med 2007 till och med slutet av undersökningsperioden.
(55)
De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) och de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) bedömdes utifrån unionsindustrins samlade produktion. Bedömningen grundades på uppgifter från de granskade frågeformulär som unionsindustrin hade lämnat in.
(56)
Det bör noteras att klaganden köpte sin produktionsanläggning först under 2007. Uppgifter för vissa skadeindikatorer (lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflöde) kunde därför inte erhållas för 2007. För dessa indikatorer omfattar analysen därför bara perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden. För övriga indikatorer fanns uppgifter för 2007 tillgängliga. För dessa indikatorer omfattar därför analysen hela skadeundersökningsperioden (fr.o.m. 2007 t.o.m. undersökningsperioden).
(57)
Klaganden inriktar sig på att leverera den berörda produkten enbart till den öppna marknaden, medan övriga unionstillverkare främst inriktar sig på den företagsinterna marknaden och bara i ytterst liten omfattning levererar till den öppna marknaden. Eftersom uppgifterna för skadeanalysen i huvudsak är hämtade enbart från två källor, varav en främst inriktas på den företagsinterna marknaden, och eftersom det har konstaterats att man måste göra en åtskillnad mellan den totala marknaden och den öppna marknaden för ett antal skadeindikatorer, var det nödvändigt att ange uppgifterna om unionsindustrin som indextal för att bevara sekretessen i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
6.2. Makroekonomiska indikatorer
6.2.1. Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(58)
Nedanstående tabell visar utvecklingen av tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för hela unionsindustrin.
Tabell 5
Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total tillverkning
100
105
102
92
Total produktionskapacitet
100
121
126
143
Totalt kapacitetsutnyttjande
100
87
81
64
(59)
Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins sammanlagda tillverkning med 8 % under skadeundersökningsperioden.
(60)
Under samma period ökade produktionskapaciteten med 43 %. Kapacitetsökningen berodde dock inte på att nya produktionslinjer togs i bruk, utan på att den befintliga kapaciteten utnyttjades effektivare.
(61)
Kombinationen av dessa två faktorer, dvs. minskad tillverkning och ökad produktionskapacitet under samma period, ledde till en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 36 % under skadeundersökningsperioden.
6.2.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
(62)
Nedanstående tabell visar uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet, uppdelade på den totala markanden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.
Tabell 6
Försäljningsvolym och marknadsandel
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Total försäljning
100
99
96
88
Marknadsandel (%)
100
110
111
88
Försäljning på den företagsinterna marknaden
100
111
109
113
Marknadsandel (%)
100
115
108
109
Försäljning på den öppna marknaden
100
89
86
67
Marknadsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den totala försäljningsvolymen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var ännu tydligare på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen i motsatt riktning. Där ökade försäljningsvolymen med 13 % under samma period.
(64)
Den minskade försäljningsvolymen avspeglades i marknadsandelen, som på den totala marknaden minskade med 11 % och på den öppna marknaden med 31 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen även här i motsatt riktning. Där ökade marknadsandelen med 9 % under samma period.
6.2.3. Sysselsättning, produktivitet och löner
Tabell 7
Sysselsättning, produktivitet och löner
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totalt antal anställda
100
96
98
100
Total produktivitet (enhet/anställd)
100
109
104
92
Totala årslöner
0
100
95
88
(65)
Den totala sysselsättningen låg stabil mellan 2007 och undersökningsperioden. Det bör noteras att tillverkningen av vinylacetat inte är arbetsintensiv och att uppgifterna om sysselsättningen därför inte har något nära samband med uppgifterna om produktionen. Sysselsättningen är därför inte så betydelsefull som indikator inom denna sektor.
(66)
Under skadeundersökningsperioden minskade den totala produktiviteten per anställd med 8 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den följde den minskade tillverkningen och den ökade produktionskapaciteten (se skäl 58 ff.).
6.2.4. Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen
(67)
Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler låg över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan den faktiska dumpningsmarginalens verkningar inte anses vara försumbara.
6.3. Mikroekonomiska indikatorer
6.3.1. Allmänna synpunkter
(68)
Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på nivån för hela unionsindustrin (se definitionen i skäl 28 ff.).
(69)
När det gäller ovanstående indikatorer var det nödvändigt att inrikta bedömningen av lönsamheten, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflödet på den öppna marknaden, vilket innebär att den främst skulle avspegla uppgifter som lämnats av klaganden. Med hänsyn till detta kunde utvecklingen av indikatorerna för vinster och kassaflöde av sekretesskäl inte redovisas som indextal.
(70)
Dessutom kunde klaganden, såsom förklarats i skäl 56, inte lämna några uppgifter om vissa skadeindikatorer för 2007. Analysen av dessa indikatorer gjordes därför för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden.
6.3.2. Lager
(71)
Nedanstående uppgifter visar lagerutvecklingen hos unionsindustrin under de båda berörda perioderna.
Tabell 8
Lager
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totalt lager
100
86
49
69
(72)
Lagren minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna indikator ska dock inte betraktas som relevant för denna sektor, eftersom vinylacetat tillverkas på beställning och tillverkarna ofta har begränsade lager. Lagren motsvarar i själva verket bara några få veckors leveranser.
6.3.3. Försäljningspriser
(73)
Nedanstående tabell visar prisutvecklingen för unionsindustrin, uppdelad på den totala marknaden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.
Tabell 9
Försäljningspriser
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den totala marknaden
100
107
74
84
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden
100
115
82
92
Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden
100
102
69
77
(74)
Försäljningspriserna för den totala unionsmarknaden minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna sjönk på båda marknaderna, men minskade kraftigare på den öppna marknaden (- 23 %) än på den företagsinterna marknaden (- 8 %).
6.3.4. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar
(75)
Lönsamheten för den likadana produkten på den öppna marknaden fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på unionsindustrins försäljning av den likadana produkten som andel av omsättningen för denna försäljning.
(76)
Lönsamheten på den öppna marknaden minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden rapporterades förluster varje månad. Detta var konsekvensen av att både försäljningsvolymen och försäljningspriserna minskade betydligt.
(77)
Nedanstående tabell visar att unionsindustrin, trots minskad lönsamhet, ökade sina investeringar i den berörda produkten. Investeringar gjordes främst för att förbättra och bibehålla produktionsteknik och produktionsprocesser för att öka effektiviteten.
Tabell 10
Investeringar
Index (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Totala investeringar
Uppgifter saknas
100
129
127
(78)
Investeringarna ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden.
(79)
Trots ökade investeringar nådde räntabiliteten för den berörda produkten inte upp till den förväntade nivån, utan minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.
(80)
Kassaflödet minskade också mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebar att unionsindustrins förmåga att generera likvida medel kontinuerligt försämrades, vilket i sin tur ledde till att unionsindustrins ekonomiska situation försvagades.
(81)
Genom att öka investeringarna visade därför industrin att den fortfarande kunde anskaffa kapital. Ändå motverkades detta av den sjunkande försäljningen och de ökade svårigheterna att generera likvida medel.
7. Slutsats om skada
(82)
Analysen av unionsindustrins situation visar en nedåtgående trend när det gäller alla huvudsakliga skadeindikatorer. Samtidigt som förbrukningen var relativt stabil sjönk den totala tillverkningen med 8 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period förlorade unionsindustrin 11 % av sin totala marknadsandel och 33 % på den öppna marknaden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 36 %. Under samma period ökade importen från det berörda landet med 48 %.
(83)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym med 12 %. En tydligare nedåtgående trend i försäljningsvolym kunde konstateras på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden.
(84)
Unionsindustrins minskade försäljningsvolym åtföljdes av ett allmänt prisfall på 16 %. Liksom för försäljningsvolymen var situationen ännu besvärligare på den öppna marknaden, där ett prisfall på 23 % konstaterades. Den minskade försäljningsvolymen fick tillsammans med de minskade priserna konsekvenser för vinstnivåerna och ledde till förluster under varje månad under undersökningsperioden.
(85)
Den enda indikator där en positiv utveckling noterades var investeringarna, som ökade med 27 %, vilket också gällde förmågan att anskaffa kapital. Investeringarna ledde dock inte till den förväntade avkastningen, som minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.
(86)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftade undersökningen att de förluster som konstaterats under undersökningens gång sannolikt skulle leda till att unionsindustrins mer betydande tillverkning av vinylacetat för den öppna marknaden skulle upphöra om denna situation skulle fortsätta att råda.
(87)
På grund av de förhållanden som det redogjorts för ovan har unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(88)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningarna av importen från USA
2.1. Allmänt
(89)
Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen mellan 2007 och undersökningsperioden och den parallella minskningen av unionsindustrins marknadsandel under samma period. Genom undersökningen konstaterades också att det förekom negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskred unionsindustrins priser och därmed minskade dess lönsamhet.
(90)
Vissa parter hävdade att den ökade importen bara ersatte tidigare import av andra importländer och/eller berodde på den ökade efterfrågan på EU:s marknad. Varken uppgifterna om importen (se tabell 2) eller förbrukningen (se tabell 1) kan dock bekräfta detta påstående. I detta sammanhang erinras det om att förbrukningen var ganska stabil och även minskade något under skadeundersökningsperioden (skäl 43), medan importen från USA ökade med 48 %.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1. Verkningarna av importen från andra tredjeländer
3.1.1. Verkningar av importen från Saudiarabien
(91)
Vissa berörda parter har hävdat att importen av den berörda produkten från Saudiarabien är orsaken till den skada som unionsindustrin lidit.
(92)
Saudiarabien är i själva verket den näst största exportören av den berörda produkten till unionen efter USA (se skäl 53). Den berörda produkten började importeras från Saudiarabien först under undersökningsperioden.
(93)
Nedanstående uppgifter från Eurostat i tabell 11 visar priserna på importen från Saudiarabien och övriga tredjeländer.
Tabell 11
Försäljningspriser för importen från övriga tredjeländer
Euro/ton
2007
2008
2009
UP
Saudiarabien
Uppgifter saknas
Uppgifter saknas
Uppgifter saknas
636
(Index UP = 100)
0
0
0
100
Övriga
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen visar att det genomsnittliga priset på importen från Saudiarabien, 636 euro, var jämförbart med priset på importen från övriga tredjeländer, som i genomsnitt låg på 633 euro, medan det var 11 % högre än det genomsnittliga amerikanska priset, som uppgick till 573 euro.
(95)
Det faktum att Saudiarabien ligger i samma prissegment som andra importörer som har en betydande prisskillnad i förhållande till den amerikanska exporten visar att de exporterande tillverkarna i Saudiarabien handlar på ett annat sätt än de amerikanska exportörerna när det gäller prissättning och eventuella konsekvenser för unionstillverkarna.
(96)
Mot denna bakgrund kan den preliminära slutsatsen dras att importen från Saudiarabien inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den skada som unionsindustrin lidit.
3.2. Verkningar av den ekonomiska krisen
(97)
Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins minskade tillverkning och försäljningsvolym bör tillskrivas den sjunkande förbrukningen. Dessa parter hävdade också att den nedåtgånde trenden när det gäller genomsnittliga försäljningspriser berodde på den ekonomiska krisen i världen.
(98)
Andra berörda parter påstod att alla tillverkare inom den petrokemiska industrin, inklusive de som tillverkar den berörda produkten, gick med stor förlust under den ekonomiska krisen och att de förluster som drabbade unionsindustrin därför inte bör tillskrivas den dumpade importen från det berörda landet.
(99)
Den aktuella undersökningen visade dock, enligt beskrivningen i skälen 41-43, att den minskade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden. Den ekonomiska krisens inverkan på förbrukningen skulle därför inte ha kunnat leda till den kraftiga minskning av försäljningsvolymen som visas i skälen 62-64.
(100)
Analysen av uppgifterna om unionsindustrins lönsamhet på den öppna marknaden visade att särskilt företag som tillverkar den berörda produkten gick med förlust i jämförelse med tillverkning av andra liknande kemiska produkter. Dessutom ökade lönsamheten för dessa andra produkter efter krisen, medan den hos de företag som tillverkar den berörda produkten har fortsatt att försämras. Detta leder till den preliminära slutsatsen att de företag som tillverkar den berörda produkten var de företag som sannolikt drabbades värst av den ekonomiska krisen och att de därför bör skiljas från andra petrokemiska sektorer, eftersom klagandens fortsatta förluster efter krisen hade ett direkt samband med lågprisimporten från USA. Påståendet avvisas därför preliminärt.
(101)
Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att den ekonomiska krisen inte i sådan omfattning har bidragit till den skada som unionsindustrin har lidit att den skulle bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA.
3.3. Självförvållad skada
(102)
Flera berörda parter hävdade att klaganden själv hade bidragit till sin utsatta situation genom att bygga upp ytterligare produktionskapacitet under konjunkturnedgången. Det påstods att all minskning av försäljningen och vinsterna därför orsakades av en kombination av konjunkturnedgången och dåliga affärsbeslut hos klaganden.
(103)
Flera berörda parter hävdade vidare att den teknik som används i klagandens fabrik är huvudorsaken till skadan. Under skadeundersökningsperioden drabbades klaganden av flera produktionsavbrott och fall av force majeure, och det påstods att minskningen av klagandens försäljning bör tillskrivas de många driftstoppen och inte den dumpade importen från USA. Liknande argument framfördes i fråga om klagandens lönsamhet.
(104)
När det gäller påståendet att klaganden inte borde ha ökat sin produktionskapacitet under den ekonomiska lågkonjunkturen i världen erinras det om att klaganden inte skaffade någon ny kapacitet, utan helt enkelt ökade sin produktionskapacitet genom att optimera befintliga processer. Detta måste anses vara ett rimligt affärsbeslut på en marknad där den totala förbrukningen är stabil, men där försäljningen sjunker på grund av konkurrens från lågprisimport. Detta påstående avvisas därför preliminärt.
(105)
När det gäller påståendet att det var produktionsavbrott på grund av tekniska problem hos klaganden som ledde till den skada som klaganden lidit visade undersökningen att tillverkningsprocessen för den berörda produkten kräver cykliskt underhåll och stängning av fabriken i regelbundna och planerade intervaller. Tre av fem driftstopp måste därför betraktas som en del av den regelbundna driften av fabriken där den berörda produkten tillverkas.
(106)
Det konstaterades vidare att alla de tre planerade produktionsavbrotten baserades på klagandens medvetna beslut att stoppa tillverkningen vid tidpunkter då den prispress som orsakades av den dumpade importen var så stark att klaganden inte kunde leverera produkten till bärkraftiga priser. Under dessa driftstopp hade klaganden tillräckliga lager för att kunna leverera de små volymer som efterfrågades, som antingen reglerades i avtal eller genom spotförsäljning. De sjunkande lagren (se skäl 72) bekräftar dessutom att den berörda produkten levererades fortlöpande under skadeundersökningsperioden.
(107)
På grundval av detta konstaterades att de allmänna verkningarna av produktionsavbrotten hos klaganden inte var av sådan karaktär att de bröt orsakssambandet. De berörda parternas argument avseende självförvållad skada avvisades därför.
16.4. Tillgång till råmaterial: Naturlig konkurrensfördel för tillverkare i det berörda landet
(108)
Flera berörda parter hävdade att det snarare var klagandens beroende av externa leveranser av råmaterial än den dumpade importen som skulle betraktas som en av huvudorsakerna till klagandens problem. Det påstods också att de amerikanska exportörerna har en naturlig konkurrensfördel, eftersom de har tillgång till billigare råmaterial, dvs. etylen och ättiksyra.
(109)
Ovanstående argument beträffande klagandens påstådda problemen med tillgängliga råmaterialkällor kunde inte bekräftas, eftersom det kunde konstateras att klaganden också drog nytta av förmånliga kanaler, material som köptes in från leverantörens fabrik på plats såväl som från ett systerföretag. Priserna på de huvudsakliga råmaterialen jämfördes därför med tillgängliga priser på marknaden i det berörda landet.
(110)
Av detta framkom att de allmänna priserna på det huvudsakliga råmaterial som användes för att tillverka den berörda produkten verkligen kunde ha varit lägre i USA än på unionsmarknaden, men att detta emellertid inte påverkade kostnaderna för klaganden.
(111)
Det faktum att prisskillnaden på råmaterialet endast delvis kunde ha en inverkan på klagandens problem bekräftades vidare av att en betydligt högre lönsamhet noterades för andra produkter som klaganden tillverkade med samma råmaterial.
(112)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna av priserna på råmaterialet inte var av sådan karaktär att de kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
4. Slutsats om orsakssamband
(113)
Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA. Andra möjliga orsaker till skadan har analyserats, t.ex. verkningar av importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisens verkningar, naturlig konkurrensfördel för de exporterande tillverkarna när det gäller råmaterial samt självförvållad skada. Ingen av dessa orsaker hade någon sådan inverkan på unionsindustrins situation att den kunde bryta det orsakssamband som konstaterats mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(114)
På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs därför preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.
F. UNIONENS INTRESSE
1. Unionsindustrins intresse
(115)
Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av verkningar av dumpad import som underskrider unionsindustrins (se beskrivningen i skäl 48 ff.).
(116)
Unionsindustrin investerar för att öka sin effektivitet och strömlinjeformar fortlöpande sin produktionsprocess. Man kan förvänta sig att åtgärder skulle förhindra fortsatt otillbörlig konkurrens från dumpad lågprisimport och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig.
(117)
Om å andra sidan inga åtgärder införs är unionsindustrins nuvarande ekonomiska situation och lönsamhet enligt analysen i den aktuella undersökningen i skälen 54 ff. inte tillräckligt stark för att kunna stå emot ytterligare tryck från dumpad import. Följden skulle sannolikt bli att unionsindustrins tillverkning för den öppna marknaden skulle upphöra eller inskränkas betydligt.
(118)
Mot bakgrund av ovanstående analys förväntas det att unionsindustrin skulle dra nytta av ett införande av provisoriska åtgärder.
2. Importörernas intresse
(119)
Kommissionen sände frågeformulär till två kända icke-närstående importörer som gav sig till känna före den tidsfrist som angavs i meddelandet om inledande av förfarandet.
(120)
Undersökningen visade att en betydande andel av den totala omsättningen hänför sig till den berörda produkten.
(121)
Tullarnas inverkan på importörens lönsamhet analyserades. Analysen visade att den vinst och det prispålägg som görs på dess import är av sådan karaktär att införandet av åtgärder verkligen skulle kunna leda till en minskning av dess lönsamhet. Ur ett kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörens affärer. Importören bekräftade visserligen att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder med tanke på den nuvarande situationen på marknaden, där efterfrågan förväntas förbli konstant. Undersökningen visade dessutom att importören kan övergå till att köpa in produkten från tillverkare som inte omfattas av tullen, t.ex. exportörer i Taiwan eller tillverkare i unionen.
(122)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att verkningarna av ett införande av åtgärder för importörerna skulle bli begränsade.
3. Användarnas intresse
(123)
Användarna har visat ett starkt intresse för detta ärende. Tolv användare samarbetade i undersökningen. Av dessa tolv granskades två på grundval av deras importvolym från det berörda landet. Dessa företag är etablerade runt om i unionen och bedriver verksamhet i fråga om sådana industriella tillämpningar som beläggningar, färger och bindemedel.
(124)
De samarbetsvilliga användarnas import står enligt uppgifter från Eurostat för omkring en tredjedel av den sammanlagda importen från USA. Undersökningen visade att 30 % av de samarbetsvilliga användarnas inköp av den berörda produkten görs från USA och 57 % i unionen.
(125)
Undersökningen visade också att den berörda produkten i genomsnitt stod för ca en tredjedel av tillverkningskostnaden hos de två granskade användarna.
(126)
Vissa användare hävdade att införandet av åtgärder skulle öka deras tillverkningskostnad och att det skulle vara svårt att överföra denna kostnadsökning på deras kunder på grund av den starka priskonkurrensen på marknaden. Denna svårighet påstods antingen kunna leda till en minskning av användarnas marknadsandel till förmån för deras konkurrenter etablerade utanför unionen eller till en övergång från deras nuvarande produktionsprocess till andra processer som inte omfattar den berörda produkten. Det påstods att de slutliga konsekvenserna av åtgärderna skulle vara en betydande minskning av användarnas vinstmarginaler.
(127)
Två av dessa användare hävdade att minskade vinstmarginaler skulle leda till färre investeringar i deras tillverkning och att sysselsättningen därmed skulle påverkas.
(128)
När det gäller påståendet om minskad vinstmarginal förväntas det med hänsyn till användarnas sunda lönsamhetsnivåer att införandet av tullar bara skulle minska deras vinstmarginaler något om de inte skulle kunna överföra kostnadsökningen till sina kunder. Det är därför sannolikt att investeringarna i produktionen inte skulle upphöra och att det inte skulle leda till några stora negativa konsekvenser för sysselsättningen. Mot bakgrund av ovanstående avvisas påståendet.
(129)
När det gäller påståendet att åtgärder mot import av den berörda produkten skulle vara till förfång för konkurrenskraften hos användarna i unionen, eftersom deras produktionskostnader skulle öka och de skulle föredra import av produkter i senare led från andra tredjeländer, erinras det om att tullarna inte syftar till att stoppa importen och att nivån på åtgärderna inte är sådan att den hindrar användarna från att köpa produkten från USA. Syftet med antidumpningstullarna är att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden för den berörda produkten. På grundval av ovanstående och med beaktande av att endast en tredjedel av användarnas förbrukning av den berörda produkten har sitt ursprung i USA avvisas påståendet.
(130)
Utöver vad som sagts ovan måste det också understrykas att många användare har rapporterat att ett tillräckligt tillhandahållande av den berörda produkten med ursprung i unionen är en prioritering på grund av det låga antalet källor till den berörda produkten. I detta sammanhang erinras det om att undersökningen visade att det är sannolikt att unionsindustrin så gott som kommer att upphöra med sina leveranser av den berörda produkten till den öppna marknaden om inga åtgärder införs. När det gäller leverantörsmångfald skulle införandet av åtgärder därför också ligga i användarnas intresse i unionen.
(131)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att de negativa verkningarna av ett införande av åtgärder skulle bli begränsade för användarna.
4. Slutsats om unionens intresse
(132)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter om unionens intresse inte klart kan konstateras att införandet av provisoriska åtgärder mot import av vinylacetat med ursprung i USA inte skulle ligga i unionens intresse.
G. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(133)
Med hänsyn till ovanstående slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
1. Nivå för undanröjande av skada
(134)
Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.
(135)
Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensvillkor, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.
(136)
Nivån för undanröjande av skada beräknades därför på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på den dumpade importen och unionsindustrins målpris. Målpriset fastställdes genom att man till unionsindustrins produktionskostnader lade ett vinstmarginalmål. Vinstmarginalmålet fastställdes preliminärt till 9,9 %. Denna vinstmarginal fastställdes utifrån lönsamheten på grundval av den genomsnittliga avkastning (bruttorörelseresultat/försäljning) som de petrokemiska företag som är verksamma i en sektor som liknar sektorn för den berörda produkten uppnådde under perioden 2007-2009.
(137)
De underskridandemarginaler som då framkom låg över 30 %.
2. Provisoriska åtgärder
(138)
Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i det berörda landet till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna.
(139)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i USA vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.
(140)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.
(141)
Mot denna bakgrund uppgår de föreslagna preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som andel av cif-priset fritt vid unionens gräns, till följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Preliminära tullsatser
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Övriga företag
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. MEDDELANDE AV UPPGIFTER
(142)
För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i Amerikas förenta stater.
2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Övriga företag
13,8 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter att den här förordningen har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.