РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1242/2010
av den 20 december 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4 och artikel 11.2 och 11.5,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag efter att ha hört rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1312/98 av den 24 juni 1998 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), slutgiltiga antidumpningstullar (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna) på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien. Tullsatsen var 53 % för en indisk exporterande tillverkare och 82 % för all annan import med ursprung i Indien (nedan kallat det berörda landet).
(2)
Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallad den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång) bibehöll rådet åtgärderna genom förordning (EG) nr 1736/2004 av den 4 oktober 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Republiken Indien (3).
2. Begäran om översyn
(3)
En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen lämnades den 4 maj 2009 av Eurocord (Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries, nedan kallad sökanden) som företräder unionstillverkare som står för en stor andel, i detta fall över 50 %, av unionens tillverkning av rep av syntetfibrer.
(4)
Begäran grundades på att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(5)
Efter samråd med rådgivande kommittén fann kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 7 oktober 2009 i Europeiska unionens officiella tidning ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (4) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
3. Undersökning
3.1 Undersökningsperiod
(6)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2008-30 september 2009 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från den 1 januari 2006 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
3.2 Parter som berörs av undersökningen
(7)
Kommissionen underrättade officiellt de kända unionstillverkarna, exportörer och exporterande tillverkare i det berörda landet, företrädare för det berörda landet, importörer samt en intresseorganisation för användare som man visste var berörda om att översynen vid giltighetstidens utgång hade inletts.
(8)
De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
4. Stickprovsförfarande
(9)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare och exporterande tillverkare i Indien, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärs i tillkännagivandet om inledande.
(10)
Sammanlagt fem indiska tillverkare, varav två inom samma grupp av företag, gav sig till känna och lämnade den nödvändiga informationen i tid och sade sig vilja ingå i stickprovet. Fyra av dessa fem företag tillverkare och exporterade den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Det femte företaget exporterade inte den berörda produkten till unionsmarknaden under översynsperioden. Samtliga fem företag betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades för stickprovsförfarandet. Indiens samarbetsgrad, dvs. exporten till unionen från de indiska samarbetsvilliga företagen uttryckt som andel av den totala indiska exporten till unionen, kunde inte beräknas eftersom den totala export till unionen under översynsperioden som de fem företagen uppgav var avsevärt högre än den volym som Eurostat registrerat för all export från Indien, av de anledningar som anges i skälen 21-23.
(11)
Stickprovet valdes efter överenskommelse med de indiska myndigheterna och omfattade de fyra företag som rapporterade exportförsäljning till unionen. Två av de fyra företagen i stickprovet var varandra närstående. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen var bara en exporterande tillverkare samarbetsvillig, och den omfattas för närvarande av en individuell antidumpningstull. Det erinras vidare om att inga av de indiska exporterande tillverkarna var samarbetsvilliga i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång, varför slutsatserna i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundades på tillgängliga uppgifter.
(12)
Arton unionstillverkare (de femton klagandena och tre ytterligare tillverkare, som tillsammans står för 78 % av unionens totala tillverkning) lämnade de begärda uppgifterna och bad att få ingå i stickprovet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut fem unionstillverkare som representerade ca. 40 % av unionsindustrin enligt definitionen i skäl 40 och omkring hälften av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare till icke-närstående kunder i unionen. Urvalet baserades på den största representativa försäljningsvolym och geografiska täckning av tillverkare i unionen som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. En av de fem valda unionstillverkarna inledde sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför dess uppgifter inte användes vid bedömningen av skadeindikatorernas utveckling för att analysen inte skulle förvanskas. Uppgifterna för de andra fyra unionstillverkarna i stickprovet som användes för bedömningen av den utvecklingen var dock representativa.
(13)
Kommissionen sände frågeformulär till de fem valda unionstillverkarna samt till de fyra valda indiska exporterande tillverkarna.
(14)
Svar på frågeformulären mottogs från alla unionstillverkarna i stickprovet. Av de fyra indiska exporterande tillverkarna i stickprovet slutade en att samarbeta, medan de andra tre (varav två var varandra närstående) svarade på frågeformuläret inom angiven tid. Därför utgjordes det slutliga stickprovet av indiska exporterande tillverkare av de tre indiska företag som svarade på frågeformuläret.
5. Kontroll av de uppgifter som inkommit
(15)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa fortsatt, eller sannolikheten för återkommande, dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
5.1 Exporterande tillverkare i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionstillverkare
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grekland),
-
Lanex A.S. (Tjeckien),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(16)
Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och beskrivs som följer: surrningsgarn, tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast av polyeten eller polypropen eller försedda med hölje av gummi eller plast av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m). Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19. Den berörda produkten har ett stort antal marina och industriella användningsområden, särskilt inom sjöfart (framför allt vid förtöjning) och fiskeindustri.
(17)
En berörd part hävdade att sådana förtöjningsrep som avses ovan inte kan betraktas som ingående i definitionen av den berörda produkten, eftersom de på grund av de splitsar som fogats till repen i stället borde deklareras som ”varor av tågvirke” enligt ett annat KN-nummer (se även skäl 23). Det bör dock framhållas att hänvisningen till förtöjningsrep endast görs i samband med den berörda produktens olika tillämpningar, medan själva produkten definieras som rep av syntetfibrer enligt skäl 16.
2. Likadan produkt
(18)
Såsom framgick av den ursprungliga undersökningen och bekräftas genom denna undersökning har den berörda produkten samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som, och är i alla avseenden identisk med, de rep av syntetfibrer som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Indien på deras inhemska marknad och de som tillverkas och säljs av unionstillverkarna i unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
(19)
En berörd part har hävdat att den produkt som unionsindustrin tillverkar inte är jämförbar med den berörda produkten eftersom unionstillverkarna har börjat använda ett nytt slags råmaterial vid namn dyneema, som är mycket dyrare än andra råmaterial, och att produkter som tillverkats av det har mycket högre beständighet. Det stämmer att de indiska tillverkarna i stickprovet inte använder detta råmaterial. Det bör dock först och främst noteras att de aktuella produkterna endast utgör en liten del av de produkter som unionstillverkarna säljer. Det stämmer visserligen att denna fibertyp används allt oftare av unionstillverkarna, men rep av dyneema står bara för en liten andel av unionens tillverkning. Så även om den avsevärda skillnaden i råvarukostnader (potentiellt omkring 25-30 gånger dyrare) kan påverka bland annat skadeindikatorn för unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, förblir inverkan av rep av dyneema på den totala bedömningen begränsad på grund av den överväldigande volymen av rep av standardkvalitet som tillverkas i unionen. För det andra bygger alla beräkningar i denna översyn vid giltighetstidens utgång på en jämförelse av motsvarande produkttyper, där olika råmaterial beaktas. Beräkningarna kan därför inte snedvridas av skillnader i produktmixen. Under alla omständigheter har produkter som tillverkas med dyneema som råmaterial fortfarande samma grundläggande fysikaliska och kemiska egenskaper som den berörda produkten. Detta påstående avvisades således.
C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING
(20)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes.
1. Importvolym
(21)
Enligt uppgifter från Eurostat var importvolymen för den berörda produkten från Indien obetydlig under hela den berörda perioden. Under översynsperioden var importvolymen från Indien 31 ton, dvs. lägre än 0,1 % av unionens förbrukning under översynsperioden.
(ton)
2006
2007
2008
ÖP
Indien
3
4
19
31
Import av den berörda produkten från Indien, källa: Comext
(22)
Enligt styrkta uppgifter levererade dock de tre företagen i stickprovet betydligt högre volymer av den berörda produkten till unionen under översynsperioden än de volymer som redovisats för Eurostat. Här bör erinras om att under den ursprungliga undersökningen lade importörerna fram uppgifter som visade att en viss mängd av den berörda produkten med ursprung i Indien inte hade övergått till fri omsättning på unionens marknad utan förvarades i tullager och såldes till havsgående fartyg eller offshoreplattformar. En klagande tillverkare upprepade detta argument under den här översynen. Eftersom leverantörer av fartygsmateriel inte samarbetade under denna översyn, kunde påståendet inte kontrolleras. Enligt den kundförteckning som de exporterande tillverkarna i stickprovet lämnade var det dock uppenbart att merparten av kunderna faktiskt var leverantörer inom fartygs-, sjöfarts- och offshorenäringarna i unionens hamnar. Således verkar det klarlagt att skillnaden mellan statistiken och de uppgivna uppgifterna beror på sådan försäljning.
(23)
Det bör också nämnas att det i ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång framfördes påståenden om kringgående. Klaganden hävdade i detta sammanhang att vissa volymer av rep av syntetfibrer från Indien fördes in i unionen enligt KN-rubrik 5609 (Varor […] av surrningsgarn eller av tågvirke) som inte omfattas av åtgärder. Inga uppgifter framkom dock under denna översyn till stöd för denna uppfattning.
(24)
Således anses att 31 ton av den berörda produkten faktiskt importerades från Indien till unionens tullområde under översynsperioden. Vad gäller stickprovets tre indiska tillverkares bestyrkta exportförsäljning till unionens hamnar, som inte övergått till fri omsättning på unionsmarknaden, är denna försäljning att anse som en del av Indiens export till andra tredjeländer.
(25)
Eftersom det saknades några beaktansvärda importvolymer från Indien till unionen, utgjorde dessa ingen grund för en representativ bedömning av sannolikheten av att dumpning eller skada skulle fortsätta. Med tanke på den begränsade faktiska importen kan det inte konstateras att någon skadevållande dumpning från Indien över huvud taget förekom under översynsperioden. Bedömningen inriktades därför på sannolikheten att dumpning och skada skulle återkomma om åtgärderna tilläts löpa ut.
2. Importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas
2.1 Produktionskapacitet
(26)
Det har undersökts om det fanns outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet som skulle göra det möjligt att återuppta den dumpade exporten om åtgärderna upphävdes.
(27)
Det har konstaterats att stickprovets tre exporterande tillverkares produktionskapacitet ökade markant mellan 2007 och översynsperioden, medan kapacitetsutnyttjandet sjönk under samma tid. De tre företagens outnyttjade kapacitet var omkring 75 % av unionens tillverkning under översynsperioden. Detta tyder på att det är sannolikt att exportvolymen till unionen kommer att öka om åtgärderna fick löpa ut.
(28)
Beträffande andra tillverkare av rep av syntetfibrer i Indien är det känt att Garware, det företag som slutande att samarbeta efter stickprovsförfarandet, är en stor tillverkare som enligt sin officiella webbplats har avsevärd produktionskapacitet. I ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång nämns dessutom fyra andra stora indiska tillverkare. Det finns också flera medelstora och små indiska tillverkare som främst säljer på den inhemska marknaden. Då dessa indiska tillverkare inte samarbetat är deras produktionskapacitet inte känd, men det kan antas att de utvecklats på ett liknande sätt som de samarbetsvilliga företaget och således har ytterligare outnyttjad kapacitet.
(29)
Efter utlämnandet av resultaten ifrågasatte alla indiska tillverkare i stickprovet uppgifterna om deras sammanlagda outnyttjade kapacitet. De uppgifterna lämnades dock av företagen själva och kontrollerades på plats hos vart och ett av dem. Dessa påståenden tillbakavisades därför.
2.2 Försäljningsvolym till unionens hamnar och till andra exportmarknader
(30)
Stickprovets tre exporterande tillverkare har en exportvolym till andra tredjeländer, inklusive unionens hamnar som inte räknas till unionens tullområde, som är omfattande och ökade med omkring 80 % under skadeundersökningsperioden, och utgjorde nästan hälften av de exporterande tillverkarnas totala försäljning under översynsperioden.
(31)
Den faktiska importen till unionen har så gott som helt upphört sedan de ursprungliga åtgärderna infördes. Det måste dock påpekas att tillverkarna i stickprovet ökade sin exportvolym till unionens hamnar under skadeundersökningsperioden från 61 till 785 ton. Eftersom faktisk importförsäljning till unionen delvis sker via samma kanaler som försäljningen till unionens hamnar, kan denna ökande verksamhet på tröskeln till unionsmarknaden tyda på att de indiska tillverkarna i stickprovet - och kanske även andra - i avsaknad av åtgärder mycket snabbt skulle kunna börja sälja stora mängder av den berörda produkten på unionens marknad.
(32)
Med tanke på de indiska tillverkarnas ovannämnda exportinriktning och deras ökande närvaro i unionens hamnar kan det konstateras att det är mycket sannolikt att den indiska exporten till unionen skulle öka avsevärt om åtgärderna fick löpa ut.
(33)
Efter utlämnandet av översynens resultat påpekade en indisk tillverkare att den indiska exporten är mycket diversifierad världen över, på marknader med tillväxtpotential, varför exporten till unionen inte skulle återupptas i någon större omfattning om åtgärderna fick löpa ut. Det medges att vissa indiska tillverkare kan ha diversifierat sin exportförsäljning till nya marknader, men det kan inte anses tillräckligt för att ändra slutsatserna som dragits på ovannämnda underlag.
2.3 Förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och normalvärdet
(34)
En preliminär dumpningsberäkning gjordes på grundval av stickprovets tre exporterande tillverkares styrkta försäljning till unionshamnarna, som även om den är att betrakta som export till tredje land ger en fingervisning om vad indiska rep av syntetfibrer skulle kunna kosta i avsaknad av tull. Normalvärdena baserades på inhemska priser på den indiska marknaden. På grundval av dessa värden konstaterades dumpning för två av de tre indiska tillverkarna i stickprovet. Dumpningsmarginalen konstaterades vara i genomsnitt 10 %, vilket kan betraktas som signifikant om än mycket lägre än den som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen.
(35)
En jämförelse av de priser som de tre exporterande tillverkarna lyckats utverka på andra marknader i tredjeländer (utom försäljning till unionens hamnar) med deras inhemska priser visade liknande resultat, även om de således beräknade dumpningsmarginalerna var lägre.
(36)
Efter utlämnandet av den här undersökningens resultat hävdade en indisk tillverkare att ingen dumpning konstaterats för indisk import till unionen. Det förekom dock nästan ingen faktisk import heller. Dessutom konstaterades dumpning för både försäljning till unionens hamnar och till andra tredjeländer. Påståendet avvisades därför.
(37)
En annan berörd part hävdade att de dumpningsmarginaler som konstaterats i denna översyn inte kan anses vara signifikanta i jämförelse med rådande tullsatser, på grund av den avsevärda skillnaden i arbetskraftskostnader mellan EU och Asien. Det bör dock framhållas att arbetskraftskostnaderna i unionen saknar betydelse för beräkningen av dumpningsmarginalen.
3. Slutsats beträffande sannolikheten för att dumpningen återkommer
(38)
På grundval av ovanstående bedömning dras slutsatsen att de exporterande tillverkarna har omfattande produktionskapacitet för att åter börja exportera till unionen om åtgärderna får löpa ut. Beträffande priserna befanns två tillverkare i urvalet sälja till dumpat pris till andra tredjeländer. Dessutom finns det, inräknat Garware som slutade samarbeta, ytterligare fem stora exporterande tillverkare angivna i klagomålet, som enligt tillgängliga uppgifter kan antas följa tendensen hos de företag som befunnits sälja varor till dumpat pris till andra tredjeländer.
(39)
Tecknen som tyder på att de indiska exporterande tillverkarna har kvar ett strategiskt intresse på unionsmarknaden, vilket visas av deras ökande exportvolymer till unionens hamnar, i kombination med den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten, gör det sannolikt att de skulle återuppta en omfattande export till unionen om åtgärderna löpte ut. Med hänsyn tagen till de indiska exportörernas prissättning på marknaderna i tredjeländer är det högst sannolikt att exporten skulle återupptas till dumpade priser. Slutsatsen är därför att det är troligt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla.
D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN
(40)
De unionstillverkare som står för unionens totala produktion utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Antalet unionstillverkare är uppskattningsvis omkring 40.
(41)
De femton unionstillverkare för vars räkning den sökande sammanslutningen lämnade en ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång lämnade information för urvalet av stickprov enligt tillkännagivandet om inledande, vilket också tre andra unionstillverkare gjorde. Som sägs i skäl 12 gjordes en mer ingående undersökning av ett stickprov av fem tillverkare som utgör omkring 40 % av unionsindustrin. Stickprovet bestod av följande företag:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grekland),
-
Lanex A.S. (Tjeckien),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österrike).
(42)
Som sägs i skäl 12 stod de 18 samarbetsvilliga unionstillverkarna för 78 % av unionens totala tillverkning under översynsperioden.
E. SITUATION PÅ UNIONSMARKNADEN
1. Förbrukningen på EU-marknaden
(43)
Unionens förbrukning av rep av syntetfibrer bestämdes med utgångspunkt i unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden (inklusive icke-samarbetsvilliga unionstillverkares försäljning enligt den klagande sammanslutningens skattning) plus all import till unionen enligt Eurostat.
(44)
På denna grund kan det konstateras att unionsförbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 7 %. Försäljningen ökade med 16 % från 2006 till 2007 och minskade därefter med 20 % mellan 2007 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Total förbrukning i unionen (ton)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet), Eurostat (import)
2. Import från Indien
(45)
Som sägs i skäl 21 var den faktiska indiska importen till unionen försumbar under skadeundersökningsperioden på grund av de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna.
(46)
Som sägs i skäl 22 har dock de indiska tillverkarna ökat sin närvaro på tröskeln till unionsmarknaden genom export till unionshamnar som ligger utanför unionens tullområde och därför undangår den antidumpningstullen.
3. Volym och priser för indisk export till andra tredjeländer
(47)
Eftersom den faktiska indiska exporten till unionen var försumbar jämfördes istället priserna för indisk export till andra tredjeländer (inklusive export till unionshamnar utanför unionens tullområde) och försäljningspriserna i unionen för de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(48)
På så sätt konstaterades att de indiska tillverkarna exporterade till tredjeländer till avsevärt lägre priser än unionsindustrins priser. Den prisskillnad som konstaterades på detta sätt uppgick som mest till 46 % och låg i medeltal på 18 %.
(49)
Värden på den indiska exporten till andra tredjeländer ökade med över 30 % under skadeundersökningsperioden. Sådan försäljning stod för nästan hälften av den totala omsättningen för de indiska exporterande tillverkarna i stickprovet under översynsperioden.
4. Import från andra länder
(50)
Trots den minskade förbrukningen på 7 % på unionsmarknaden ökade volymen av importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden med 18 %. Det innebär att den importens marknadsandel ökade från 17 % till 22 %.
(51)
Det bör noteras att import från Kina ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden och uppnådde en marknadsandel på 8,6 % (en ökning från 2006 då den låg på 5,5 %). Även om en exakt jämförelse inte kunde göras eftersom Eurostats uppgifter är generella och inte uppdelade efter varutyp, förefaller det genomsnittliga priset på den kinesiska exporten till unionen vara avsevärt högre än det genomsnittliga priset på den indiska exporten. Dessutom förefaller de kinesiska importvarornas priser överensstämma med unionsindustrins priser.
(52)
Importen från Sydkorea till unionen låg under skadeundersökningsperioden konstant på en marknadsandel på omkring 3 %. Volymen för den importen har dessutom minskat med 6 % på grund av den minskade förbrukningen.
(53)
Import från andra tredjeländer utgjorde mindre än 2 % av marknadsandelen på unionsmarknaden för rep av syntetfibrer under översynsperioden.
5. Unionsindustrins ekonomiska situation
5.1 Inledande anmärkningar
(54)
Alla skadeindikatorer i artikel 3.5 i grundförordningen har analyserats. Indikatorerna för försäljningsvolym och unionstillverkarnas marknadsandel har analyserats med utgångspunkt i uppgifter som samlats in för alla unionstillverkare, dvs. unionsindustrin. Analysen av alla andra skadeindikatorer bygger på uppgifter från unionstillverkarna i stickprovet, som kontrollerats på plats hos varje företag enligt skäl 15. Som sägs i skäl 12 inledde en av unionstillverkarna sin verksamhet under skadeundersökningsperioden, varför deras uppgifter inte användes vid analysen av skadeindikatorernas utveckling för att undvika förvanskningar av den utvecklingen.
5.2 Unionsindustrins försäljningsvolym
(55)
Unionsindustrins försäljning minskade väsentligt med 12 % under skadeundersökningsperioden. Som sägs i skäl 44 minskade unionsförbrukningen med 7 % under skadeundersökningsperioden, och en särskilt markant nedgång inleddes från och med 2007. Det bör framhållas att unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskat snabbare än förbrukningsminskningen.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen (ton)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)
5.3 Unionsindustrins marknadsandel
(56)
Utvecklingen som skisseras i föregående skäl och ovanstående tabell medförde att unionsindustrin tappade marknadsandelar mellan 2006 och översynsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade kontinuerligt och uppgick till 4,6 procentenheter.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins marknadsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet), klaganden (unionstillverkare utanför stickprovet)
(57)
Det bör noteras att unionsindustrins ovannämnda förlust av marknadsandelar till stor del berodde på den kinesiska importens ökande marknadsandel (se skäl 50).
5.4 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(58)
Samtidigt med försäljningsvolymens utveckling har också produktionsvolymen för unionstillverkarna i stickprovet minskat i jämförbar takt med 17 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten ökade med 5 % under samma tid. Detta ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 20 % mellan 2008 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsutnyttjande (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.5 Lager
(59)
Vad gäller lager kan sägas att tillverkare av rep av syntetfibrer i allmänhet har en tämligen låg lagerhållning eftersom produktionen mestadels sker på beställning. Det kunde konstateras att lagren i medeltal under skadeundersökningsperioden minskade, särskilt under översynsperioden, vilket främst berodde på minskad tillverkning av rep av syntetfibrer.
2006
2007
2008
ÖP
Utgående lager (ton)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.6 Försäljningspriser
(60)
Det genomsnittliga priset på den likadana produkten som säljs i unionen av unionstillverkarna i stickprovet ökade något under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning (euro/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
(61)
Det bör dock noteras att ovanstående genomsnittliga försäljningspriser är beräknade för alla produkttyper, inklusive rep av syntetfibrer av den högsta kvaliteten såsom rep med dyneema som råvara. Prisskillnaderna mellan dessa produkttyper är mycket stora (se skäl 19). På senare år har unionsindustrin ökat tillverkningen av produkter med högt förädlingsvärde. Det innebär att rep av syntetfibrer av den kvaliteten utgör en ökande del i produktmixen. Dessa ändringar av produktmixen är en av anledningarna till att unionsindustrins genomsnittliga enhetspris vid försäljning ökat.
5.7 Lönsamhet
(62)
Delvis tack vare de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna och delvis tack vare diversifiering av produktmixen har unionstillverkarna i stickprovet kunnat bibehålla en stabil och sund lönsamhetsnivå under hela skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Unionsindustrins lönsamhet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.8 Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(63)
Investeringarna var tämligen stora 2006 och 2007, varefter de minskade till hälften av de tidigare nivåerna. Under översynsperioden gjordes knappt några investeringar alls.
2006
2007
2008
ÖP
Nettoinvesteringar (euro)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.9 Avkastning på investeringar
(64)
På samma sätt som den stabila tendensen för lönsamheten ökade även avkastningen på investeringar under skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Avkastning på investeringar (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.10 Kassaflöde
(65)
Unionstillverkarna i stickprovet hade ett förhållandevis stabilt kassaflöde under skadeundersökningsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Kassaflöde (euro)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.11 Sysselsättning, produktivitet och arbetskraftskostnader
(66)
Sysselsättningsläget hos unionstillverkarna i stickprovet utvecklades positivt 2006-2008. Från och med 2008 till och med översynsperioden minskade dock sysselsättningen på grund av minskad efterfrågan på marknaden. Den minskade efterfrågan ledde till minskad tillverkning och till minskad produktivitet mellan 2008 och översynsperioden. De årliga lönekostnaden per anställd ökade till och med 2008 och minskade sedan något under översynsperioden.
2006
2007
2008
ÖP
Sysselsättning (personer)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Årliga lönekostnader per anställd (euro)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton per anställd)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Källa: översynen (unionstillverkare i stickprovet)
5.12 Tillväxt
(67)
Mellan 2006 och översynsperioden minskade unionsförbrukningen med 7 % (se skäl 44), men unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 12 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 6 procentenheter (se skälen 55 och 56). Samtidigt förblev den faktiska volymen av indisk import försumbar på grund av de gällande åtgärderna, men volymen av import från andra länder ökade med 18 % (främst på grund av import från Kina) som lade under sig ytterligare 5 procentenheters marknadsandel (se skäl 50). Det konstateras därför att unionsindustrin påverkades mer av den minskade förbrukningen och därför genomgick en mer omfattande förlust av försäljningsvolym än andra marknadsaktörer.
5.13 Dumpningsmarginalens omfattning
(68)
Ingen dumpningsmarginal har kunnat fastställas, eftersom importen av den berörda produkten från Indien var försumbar under översynsperioden. Det bör dock noteras att indisk export till unionens hamnar, som inte behöver tullklareras, har ökat väsentligt och att en del av denna försäljning befanns ske till dumpade priser.
5.14 Återhämtning från tidigare dumpning
(69)
Det undersöktes huruvida unionsindustrin fortfarande håller på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att unionsindustrin redan i hög grad kunnat återhämta sig från de verkningarna, eftersom de verkningsfulla antidumpningsåtgärderna hade varit i kraft länge.
5.15 Slutsats beträffande unionsindustrins situation
(70)
Tack vare att verkningsfulla antidumpningstullar tillämpats på import av rep av syntetfibrer med ursprung i Indien tycks unionsindustrin i hög grad ha återhämtat sig från verkningarna av tidigare skadevållande dumpning.
(71)
Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en stabil situation. Även om vissa skadeindikatorer för unionstillverkarnas finansiella resultat, särskilt lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde, förefaller visa på en stabil utveckling, visar andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel, produktion, kapacitetsutnyttjande och investeringar, tydligt att unionsindustrins situation fortfarande var utsatt vid slutet av översynsperioden. Efter utlämnande av den här undersökningens resultat gjorde en indisk tillverkare gällande att unionsindustrin inte lidit någon skada under översynsperioden. I detta sammanhang bör noteras att det inte har sagts att unionsindustrin lidit någon väsentlig skada under översynsperioden. I stället var den slutsatsen som drogs av översynens resultat att några av indikatorerna visade på ett stabilt läge, medan andra tydde på att skada hade vållats.
(72)
Några parter hävdade att vissa skadeindikatorers negativa utveckling inte berodde på indisk import utan på den globala ekonomiska krisen och den kinesiska importens ökande marknadsandel. Här bör det noteras att vissa indikatorers negativa utveckling inte har sagts bero på den så gott som obefintliga indiska importen. Dessutom granskades den kinesiska importens ökning, och den påverkade inte bedömningen av sannolikheten för att skadevållande dumpning skulle återkomma.
(73)
Beträffande unionsindustrins allmänna lönsamhet kan anföras att den gradvisa introduktionen av olika produkter med högt förädlingsvärde på marknaden, både i unionen och i tredjeländer, förefaller gynnsam för unionsindustrins långsiktiga konkurrenskraft, eftersom antalet tillverkare som producerar rep av syntetfibrer med den höga kvaliteten för närvarande är begränsat på världsmarknaden.
F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
(74)
Som sägs i skäl 25 var importvolymen av den berörda produkten från Indien försumbar under översynsperioden, varför analysen inriktades på sannolikheten för att dumpningen och skadan skulle återkomma.
(75)
Som sagts i skälen 26-28 förfogar de indiska exporterande tillverkarna över enorm outnyttjad kapacitet. Som sägs i skälen 30-32 är dessutom de indiska tillverkarna starkt inriktade på och har starka incitament att sälja sina varor i stora mängder på export. Som sägs i skäl 31 har de indiska tillverkarna en stark och tilltagande närvaro i unionens hamnar. Av dessa anledningar kan det konstateras att import från Indien till unionen högst sannolikt kan nå stora volymer på kort tid om åtgärderna skulle få löpa ut.
(76)
Som sägs i skälen 34 och 35 är det i avsaknad av åtgärder sannolikt att den indiska importen återupptas till dumpade priser. Som sägs i skälen 47 och 48 konstaterades också att de indiska tillverkarnas försäljningspris i genomsnitt är 18 % lägre än unionsindustrins priser (och prisskillnaden kan i vissa fall uppgå till 46 %) vilket tycks tyda på att de indiska tillverkarna i avsaknad av åtgärder sannolikt skulle exportera den berörda produkten till unionsmarknaden till avsevärt lägre priser än unionsindustrin, eller med andra ord att de sannolikt skulle underskrida unionstillverkarnas försäljningspriser.
(77)
Av de anledningarna kan slutsatsen dras att i avsaknad av åtgärder är det högst sannolikt att den indiska importen av den berörda produkten skulle återupptas i väsentlig omfattning till priser som avsevärt skulle underskrida unionsindustrins priser.
(78)
Med tanke på unionsindustrins förhållandevis utsatta situation, enligt skälen 71 och 72, är det sannolikt att en potentiellt massiv återupptagen indisk import till priser som underskrider unionens priser får skadevållande verkningar på unionsindustrins situation. Särskilt torde en omfattande återupptagen dumpad import leda till att unionsindustrin förlorar mer marknadsandelar och försäljningsvolym, vilket i sin tur leder till minskad tillverkning och sysselsättning. Detta i förening med det avsevärda pristrycket på grund av en import som underskrider unionsindustrins försäljningspriser skulle leda till en snabb och allvarlig försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.
(79)
Mot bakgrund av detta kan det fastställas att det, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla, är troligt att skadan återkommer genom förnyad dumpad import av den berörda produkten från Indien.
G. UNIONSINTRESSE
1. Inledande anmärkningar
(80)
Enligt artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida en förlängning av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet.
(81)
Unionsintresset fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten.
(82)
Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att införa åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.
(83)
På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna.
2. Unionsindustrins intressen
(84)
Som sägs i skälen 56 och 73 kunde unionsindustrin bibehålla en avsevärd om än krympande marknadsandel samtidigt som den diversifierade sin produktmix med rep av syntetfibrer av högre kvalitet. Unionsindustrin kan därför sägas ha förblivit strukturellt lönsam.
(85)
Med tanke på slutsatserna om unionsindustrins situation i skälen 70-72 ovan och i enlighet med argumenten om sannolikheten för att skadan skulle återkomma i skälen 74-79 kan det också konstateras att unionsindustrins ekonomiska läge torde försämras allvarligt om antidumpningstullarna fick löpa ut, vilket skulle leda till att väsentlig skada skulle återkomma.
(86)
Med tanke på de förväntade volymerna och priserna på import av den berörda produkten från Indien skulle unionsindustrin löpa en allvarlig risk. Som sägs i skäl 78 skulle sådan import ytterligare försämra unionsindustrins marknadsandelar, försäljningsvolym och sysselsättning och även pressa ned dess priser, vilket i förlängningen skulle försämra dess lönsamhet i likhet med de negativa nivåer som konstaterades i den ursprungliga undersökningen.
(87)
Av ovanstående anledningar och då inget tyder på motsatsen dras slutsatsen att ett bibehållande av de befintliga åtgärderna inte skulle strida mot unionsindustrins intresse.
3. Icke-närstående importörers/handlares intressen
(88)
Kommissionen sände frågeformulär till tio icke-närstående importörer och handlare. Bara ett av dessa företag svarade och uttryckte sina invändningar mot ärendet. Eftersom företaget är närstående en indisk tillverkare av rep av syntetfibrer kan det dock inte betraktas som en icke-närstående importör. Eftersom företaget är en närstående importör är dess intresse naturligt knutet till dess närstående indiska tillverkares intresse.
(89)
Under de omständigheterna konstateras att inga tvingande skäl förefaller föreligga som tyder på att ett bibehållande av åtgärderna i hög grad skulle påverka de berörda icke-närstående importörerna eller handlarna negativt.
4. Användarnas intresse
(90)
Kommissionen sände en skrivelse till en intresseorganisation för användare av den berörda produkten. Ingen användare lämnade något fullständigt ifyllt frågeformulär som svar, och inga skriftliga inlagor inkom från organisationen.
(91)
Eftersom användarna inte varit samarbetsvilliga och eftersom antidumpningsåtgärdernas effekter torde vara försumbara jämfört med andra kostnader för de huvudsakliga avnämarindustrierna, såsom varvsindustri, verkstadsindustri och drift av offshoreplattformar, dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte kommer att ha väsentlig negativ verkan på de användarna.
5. Slutsats
(92)
Om åtgärderna bibehålls kan det förväntas garantera att den dumpade indiska importen inte återupptas på unionsmarknaden i väsentliga volymer på kort tid. Därigenom kan unionsindustrin fortsätta att dra nytta av konkurrensförhållandena på unionsmarknaden och en minskad risk för nedläggningar och minskad sysselsättning. Dessa gynnsamma effekter förväntas också trygga förutsättningarna för unionsindustrin att ta fram innovativa produkter med högre teknikinnehåll för nya, specialiserade tillämpningar.
(93)
Det bör också framhållas att efter beaktande av importörers, handlares och användares intressen i unionen förefaller inga tvingande skäl föreligga som gör att ett bibehållande av åtgärderna skulle få en betydande negativ inverkan.
(94)
Mot bakgrund av dessa slutsatser när det gäller hur fortsatta åtgärder påverkar olika aktörer på unionsmarknaden dras slutsatsen att fortsatta åtgärder inte strider mot unionens intresse.
H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(95)
Mot denna bakgrund, bl.a. de indiska tillverkarnas enorma outnyttjade kapacitet, deras starka exportinriktning och växande närvaro på tröskeln till unionsmarknaden, deras priser vid export till andra tredjeländer som befanns ligga under normalvärdet och också långt under unionsindustrins priser under översynsperioden samt unionsindustrins relativt utsatta situation, är det sannolikt att skadevållande dumpning från Indien skulle återupptas om åtgärderna fick löpa ut.
(96)
Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera att de gällande åtgärderna bibehålls i sin nuvarande form. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter, men ingen lämnade synpunkter som skulle ha motiverat att slutsatserna ändrades. Påståendena i samband med utlämnandet av resultat har behandlats i respektive skäl i denna förordning.
(97)
Av detta följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningstullar som införs genom förordning (EG) nr 1736/2004 bör bibehållas.
(98)
Utan att bortse från att det har fastställts att det är sannolikt att skadevållande dumpning skulle återkomma, råder dock särskilda omständigheter i detta förfarande, bland annat det förhållandet att åtgärderna varit i kraft under lång tid och redan förlängts en gång och att den faktiska importen från Indien varit mycket liten som sägs i skälen 21-24. Dessa sakförhållanden bör återspeglas i de ännu en gång förlängda antidumpningsåtgärdernas giltighetstid, som bör vara tre år. Efter utlämnandet av uppgifter gjorde sökanden gällande att åtgärderna borde förlängas med fem år och att de ovanstående argumenten för en kortare förlängning var omotiverade.
(99)
I normalfallet förlängs åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen i fem år. Vid undersökningen konstaterades att unionsindustrin fortfarande befann sig i ett utsatt läge i slutet av översynsperioden, då den haft ekonomiska svårigheter länge, vilket även konstaterades i den ursprungliga undersökningen. Därför har industrin ännu inte helt återhämtat sig från den skadevållande dumpningen. Ett antal skadeindikatorer visar dock att åtgärderna redan medfört vissa väsentliga förbättringar. Av analysen av detta komplicerade läge dras slutsatsen att en fullständig, genomgripande återhämtning från den skadevållande dumpningens tidigare effekter troligen kommer att ske inom en kortare tid än normalperioden på fem år. Bedömningen gjordes att en period på tre år torde vara tillräcklig för att unionsindustrin skulle återhämta sig fullständigt i ekonomiskt hänseende, mot bakgrund av den samlade skadebedömningen och marknadens sannolika utveckling med åtgärderna bibehållna. Av dessa anledningar förefaller det inte motiverat at bibehålla åtgärderna under en längre tid.
(100)
Således konstateras att en förlängning av åtgärderna i hela femårsperioden inte helt stöds av de fakta som framkommit under översynen, och att åtgärderna därför inte bör gälla längre än tre år.
(101)
Den individuella antidumpningstullsats som anges i artikel 2 i denna förordning fastställdes på grundval av den ursprungliga undersökningens resultat. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under den undersökningen för det företaget. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på ”övriga företag”) är således endast tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien tillverkade av företaget, och således av den särskilda juridiska person som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i artikel 1, inbegripet enheter som är närstående den som uttryckligen nämns, omfattas inte av denna tullsats, utan ska omfattas av den landsomfattande tullsatsen.
(102)
Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av surrningsgarn och tågvirke, även flätade och impregnerade, överdragna eller belagda med gummi eller plast, av polyeten eller polypropen, annat än skördegarn, med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), samt av andra syntetfibrer av nylon eller andra polyamider eller av polyester med en längdvikt av mer än 50 000 decitex (5 g/m), med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 och 5607 50 19.
2. Följande antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tullsats
Taric-tilläggsnummer
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Övriga företag
82,0 %
8900
3. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska gälla i tre år.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 20 december 2010.