РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 57/2011 НА СЪВЕТА
от 18 януари 2011 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 43, параграф 3 от Договора Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се изготвят мерки за определяне достъпа до зоните и до ресурсите и за трайното упражняване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища и преди всичко докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, когато е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
Когато общият допустим улов (ОДУ) е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, и за да се гарантира, че въпросният запас се експлоатира на равнища, при които е най-вероятно да бъде осигурен максимален устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, включително чрез предприемане на необходимите мерки за събиране на съответните данни, оценяване на съответния запас и определяне на равнищата на максималния устойчив улов за този запас.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и по-специално на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запаси на мерлуза, норвежки омар, морски език в Бискайския залив, Западната част на Ламанша и Северно море, на писия в Северно море, на херинга на запад от Шотландия и на треска в Категат, Северно море, Скагерак, източната част на Ламанша, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определен съгласно правилата, посочени съответно в Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (2), Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (3), Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (4), Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (5), Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (6), Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (7), Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (8) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (9).
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10) следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(8)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(9)
Норвежкият омар е улавян заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, има спешна нужда от опазване чрез намаляване, колкото е възможно повече, на улова на норвежки омар. Ето защо е целесъобразно възможностите за риболов в тази зона да бъдат ограничени само до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(10)
Като се имат предвид последните промени в областта на рибарството, насочени към капровата риба в подзони VI, VII и VIII на ICES, и с цел да се гарантира устойчиво управление на запасите от този вид е целесъобразно да се предвиди ограничение на улова за този вид.
(11)
Необходимо е таваните за риболовно усилие за 2011 г. да бъдат определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 г. за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(12)
Група френски кораби е изключена от прилагането на режима на риболовното усилие, предвиден в член 11 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 съгласно Регламент (ЕО) 754/2009. От информацията, предоставена от Франция през 2010 г., следва, че изключването на тази група кораби от режима на риболовното усилие вече не води до намаляване на административната тежест. Следователно едно от условията за изключване вече не е изпълнено. Ето защо е целесъобразно тази група френски кораби да бъде включена отново в посочения по-горе режим на риболовното усилие. Тъй като периодът за управление на риболова, определен в приложение IIА към Регламент (ЕС) № 53/2010 (12), приключва на 31 януари 2011 г., това повторно включване следва да се прилага, считано от 1 февруари 2011 г.
(13)
Съгласно становището на ICES е необходимо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(15)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (13), Фарьорските острови (14) и Гренландия (15) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са приключили и се очаква договореностите с този партньор за 2011 г. да бъдат сключени в началото на 2011 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2011 г., е уместно Съюзът да установи на временна основа възможностите за риболов по отношение на запасите, за които се прилага споразумението с Фарьорските острови.
(16)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г., вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша към Европейския съюз, се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2011 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат уредени от правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2010 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) не успя да постигне консенсус за приемането на мерки за опазване на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец. Независимо от това по-голямата част от договарящите страни, включително Съюзът, сметнаха, че възможностите за риболов за тези три запаса следва да бъдат регулирани с цел да се осигури устойчивото им управление. Ето защо е целесъобразно Съюзът да приеме мерки в тази насока.
(18)
На своето годишно заседание през 2010 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици, посочващи неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT прие решение, в което се отбелязва, че през 2009 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без да се изменя начинът на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. На същото заседание беше изменен планът за възстановяване на червения тон. Освен това ICCAT прие препоръки относно опазването на големооката акула скитница, акулата чук и синята акула. За да се допринесе за съхраняването на рибните запаси, е необходимо тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(19)
На своето годишно заседание през 2010 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) преразгледа общия капацитет на флотите, чиято цел е тропическата риба тон, между 2006-2008 г., както и рибата-меч и белият тон между 2007-2008 г. IOTC одобри също прилагането на планове за развитие на флота. Освен това IOTC одобри Резолюция относно опазването на акулите скитници (сем. Alopiidae), уловени заедно с видовете в зоната, по отношение на която има компетентност.
(20)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха преразгледани на 8-ите международни консултации за създаването на SPRFMO през ноември 2009 г. и се очаква да бъдат преразгледани отново на идната 2-ра подготвителна конференция за Комисията на SPRFMO през януари 2011 г. В съответствие със споразумението, постигнато от участниците, тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Въпреки това, във връзка със съответните разпоредби на Споразумението на Организацията на обединените нации за рибните ресурси, е препоръчително тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(21)
На своята годишна среща през 2010 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие ограничения на улова за още четири рибни запаса в зоната на Конвенцията на SEAFO. Необходимо е тези ограничения на улова да бъдат въведени в правото на Съюза.
(22)
В съответствие с член 291 от Договора, мерките, необходими за определяне на ограниченията на улова на определени рибни запаси, които имат кратък жизнен цикъл, от съображения за спешност следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (16).
(23)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като някои възможности за риболов в зоната на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (Конвенция CCAMLR) са определени за срок, започващ на 1 декември 2010 г., е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това обратно действие няма да засегне принципа на правните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията без разрешение.
(24)
При използването на възможностите за риболов, определени в настоящия регламент, следва да се прилага Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (17), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до отчитането на уловите и риболовното усилие и до съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(25)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите на Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2011 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2011 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(26)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват следните възможности за риболов:
а)
за 2011 г. - възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси;
б)
за периода от 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. - определени ограничения на усилието;
в)
за периодите, определени в членове 20, 21 и 22 и в приложение IД и приложение V - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR); и
г)
за периодите, определени в член 26 - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC).
2. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси или групи рибни запаси, по отношение на които се провеждат на двустранни риболовни консултации с Фарьорските острови. Окончателните възможности за риболов се определят от Съвета по предложение на Комисията.
3. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 2. Тези възможности за риболов включват допълнителни възможности за риболов на скумрия, произтичащи от неуловените квоти за 2010 г.
Член 2
Приложно поле
Освен ако не е предвидено друго, настоящият регламент се прилага за:
а)
кораби на ЕС, както и
б)
кораби на трети държави във води на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в такава държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улавя и разтоварва от всеки запас всяка година;
д)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на ЕС, на държавите-членки или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите, попадащи извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размера на окото, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (18);
з)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
и)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са определени в Регламент (ЕО) № 218/2009 (19);
б)
„Скагерак“ означава зоната, ограничена на запад от линия, очертана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, а на юг от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие;
в)
„Категат“ означава зоната, ограничена на север от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линия, очертана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.
д)
„залив на Кадис“ означава района на участък IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Централна източна част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на ФАО) са определени в Регламент (ЕО) № 216/2009 (20);
ж)
зоните на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан) са определени в Регламент (ЕО) № 217/2009 (21);
з)
зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан) е определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (22);
и)
зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан) е определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (23);
й)
зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) е определена в Регламент (ЕО) № 601/2004 (24);
к)
зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон) е определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (25);
л)
зоната на IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан) е определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (26);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (27), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави в областта на рибарството;
н)
зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за риболова в Западния и Централния Тихи океан) е определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (28);
о)
„открити води на Берингово море“ означава зоната на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с него, когато е целесъобразно, са посочени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условията, определени в член 15 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (29) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията установява ОДУ на мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, който е на разположение на Съюза въз основа на ОДУ, и разпределението на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Спогодбата за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към нея.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2011 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002:
а)
пясъчна змиорка във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - в съответствие с приложение IIГ към настоящия регламент;
б)
запаса на норвежки паут във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - и запаса на трицона във води на ЕС - участък по ICES IIa и подзона по ICES IV.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. Някои видове ОДУ в приложение IА, посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, се определят от съответната държава-членка въз основа на данните, събрани и оценени от тази държава-членка, на равнище, което:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално принципа на устойчива експлоатация на запасите, както и
б)
с възможно най-висока степен на вероятност води до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
2. До 28 февруари 2011 г. съответната държава-членка информира Комисията за равнището, прието съгласно параграф 1, и относно мерките, които възнамерява да вземе, за да спази тази разпоредба. Предвид тази информация и ако се изпълнени условията по член 7 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, Комисията може да вземе решение за извънредни мерки.
Член 7
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За някои запаси, изброени в приложение IА и посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, държавите-членки могат, при определените в параграф 2 от настоящия член условия, да предоставят на участващите в опити за напълно документиран риболов кораби допълнително разпределение в рамките на общо ограничение, посочено в приложение IА, като процент от разпределената на дадената държава-членка квота.
2. Държавите-членки може да предоставят допълнително разпределение на кораби, само ако са спазени следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички дейности по риболов и преработка на борда на кораба;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на даден кораб, участващ в напълно документиран риболов, не надвишава 75 % от предвиденото изхвърляне за този тип кораб, и във всеки случай не представлява увеличение от над 30 % на разпределението за съответния кораб;
в)
всичкото уловено от дадения кораб количество от съответния запас се приспада от разпределението за кораба;
3. Ако държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не изпълнява посочените в параграф 2 от настоящия член условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на съответния кораб, и го изключва от участие в тези опити за остатъка от 2011 г.
4. Държава-членка, която възнамерява да приложи параграфи 1, 2 и 3, преди да ѝ бъде отпуснато каквото и да е допълнително разпределение, предоставя на Комисията следната информация:
-
списъка на кораби, участващи в опитите, и спецификациите на инсталираното на борда електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
-
капацитета, вида и спецификациите на използваните от тази кораби риболовни съоръжения;
-
предвижданите нива на изхвърляне от тези видове кораби; и
-
количеството улов от дадения запас, в зависимост от съответния ОДУ, направен от тези кораби през 2010 г.
Член 8
Забранени видове
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES,
д)
селдова акула (Lamna nasus) в международни води, както и
е)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Член 9
Специални разпоредби относно разпределенията
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 10
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. мерките за риболовното усилие, определени в:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV и участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES;
Член 11
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (30) се прилага за гренландска камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2011 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 12
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 13
Ограничения за използването на определени възможности за риболов
1. Установените в приложение I възможности за риболов на менек, атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, синя молва, морска щука, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатови, морски език и бодлива черноморска акула в подзона VII на ICES или нейните съответни участъци, се ограничават със забраната за риболов или задържане на борда на всички тези видове през периода от 1 май до 31 юли 2011 г. в Porcupine Bank. Съответните записи в приложение I се определят с препратка към настоящия член.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща зоната, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38, 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешение за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка (замяна на квоти) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в точка 1 от приложение IV.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 2 от приложение IV.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в точка 3 от приложение IV.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 4 от приложение IV.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в точка 5 от приложение IV.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон, и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибни стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в точка 6 от приложение IV.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 април до 15 май 2011 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на синя акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в част А от приложение V, в зоните и по време на периодите, определени в същото приложение.
2. За нов и проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в част Б от приложение V, се прилагат в подзоните, посочени в същата част.
Член 21
Проучвателен риболов
1. В рамките на риболовния сезон 2011 г. единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 24 юли 2011 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1 и 58.4.2, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в част Б от приложение V. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2011-2012 г.
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2011-2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR, в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, и Комисията и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2011 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в част В от приложение V;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в част Г от приложение V.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата-членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви относими доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали ННН риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона наIOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 1 от приложение VI.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 2 от приложение VI.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов, посочен в параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите за прехвърляне са записани в регистъра на плавателните съдове на IOTC или в регистъра на плавателните съдове на други регионални организации за риболов на риба тон. Не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на извършващи незаконни, недокладвани и нерегулирани риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2011 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., както е посочено в член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на своите кораби, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки по член 25 ограничават дънното риболовно усилие или улова в зоната на Конвенцията SPRFMO до средните годишни стойности за периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. по отношение на броя на риболовните кораби и другите параметри, които отразяват нивото на улов, риболовното усилие и риболовния капацитет, и само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които през предходния риболовен сезон са били извършвани дънни риболовни дейности.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
или от 29 юли до 28 септември 2011 г., или от 18 ноември 2011 г. до 18 януари 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с. ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2011 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с. ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период на забрана, посочен в параграф 1, буква а), преди 1 април 2011 г. Всички кораби на заинтересованите държави-членки, оборудвани с мрежи гъргър, преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, определени в параграф 1, по време на избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша целия улов на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец с изключение на рибата, която се счита негодна за консумация от човека по причини, различни от размера. Единственото изключение е последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Мерки за опазване на дълбоководните акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
скатови (Rajidae),
-
бодлива черноморска акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
както и дълбоководните акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20o с.ш. и 20o ю.ш., риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, които използват УСР, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2011 г. и 24,00 ч. на 30 септември 2011 г. През този период оборудвани с мрежи гъргър кораби може да извършват риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда им има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабите:
а)
не използват или обслужват УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършват риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, жълтопер тунец и ивичест тунец.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, на дебел тон и на жълтопер тунец, се забранява в следните зони в открити води:
а)
международните води, разположени между границите на изключителните икономически зони (ИИЗ) на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово Море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболова на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби, плаващи под знамето на Норвегия, и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забранени видове
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
слънцелюбива акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
д)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Изменение на Регламент (ЕО) № 754/2009
Член 1, буква з) от Регламент (ЕО) № 754/2009 се заличава.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2011 г.
Член 38 се прилага от 1 февруари 2011 г.
Когато възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за срокове, започващи преди 1 януари 2011 г., членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V се прилагат, считано от началото на съответните срокове на прилагане на тези възможности за риболов.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 януари 2011 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 57/2011
av den 18 januari 2011
om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.
(2)
Enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) ska det införas bestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).
(3)
Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, om så är lämpligt, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002.
(4)
Om totala tillåtna fångstmängder (TAC) tilldelas endast en medlemsstat bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av denna TAC-nivå handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken och ser till att det berörda beståndet utnyttjas på nivåer som med största möjliga sannolikhet ska ge en maximal hållbar avkastning med början 2015, bland annat genom att vidta de åtgärder som krävs för att samla in lämpliga uppgifter, utvärdera det berörda beståndet och fastställa det beståndets maximala hållbara avkastning.
(5)
De totala tillåtna fångstmängderna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena med den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de berörda regionala rådgivande nämnderna.
(6)
När det gäller bestånd för vilka det upprättats särskilda fleråriga planer bör de totala tillåtna fångstmängderna fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. De totala tillåtna fångstmängderna för bestånden av kummel, havskräfta, tunga i Biscayabukten, västra delen av Engelska kanalen och Nordsjön, rödspätta i Nordsjön, sill i vattnen väster om Skottland och torsk i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, vattnen väster om Skottland och Irländska sjön bör därför fastställas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 811/2004 av den 21 april 2004 om åtgärder för återhämtning av det nordliga kummelbeståndet (2), rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön (3), rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (4), rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen (5), rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (6), rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (7), rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (8) och rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (9).
(7)
Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (10) bör det anges vilka bestånd som ska omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.
(8)
För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, skulle även en begränsad fiskeverksamhet kunna medföra en allvarlig risk för deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas fullständigt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter sådana arter.
(9)
Havskräfta fångas i blandade demersala fisken tillsammans med olika andra arter. I ett område väster om Irland som går under namnet Porcupine Bank finns det ett akut behov av bevarandeåtgärder för att i största möjliga utsträckning minska fångsterna av havskräfta. Fiskemöjligheterna i detta område bör därför begränsas till enbart fångster av pelagiska arter utan bifångst av havskräfta.
(10)
Med tanke på den senaste utvecklingen i fisket efter trynfiskar i Ices-delområdena VI, VII och VIII och för att säkra en hållbar förvaltning av detta bestånd bör därför fångstbegränsningar införas för detta.
(11)
Taken för fiskeansträngningen för 2011 bör fastställas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2166/2005, artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artikel 9 i förordning (EG) nr 676/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 och artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 (11).
(12)
En fransk fartygsgrupp har uteslutits från tillämpningen av det fiskeansträngningssystem som fastställs i artikel 11 i förordning (EG) nr 1342/2008 i enlighet med förordning (EG) nr 754/2009. Av den information som Frankrike lämnat 2010 medför uteslutningen av den fartygsgruppen från fiskeansträngningssystemet inte längre en minskning av den administrativa arbetsbördan. Ett av villkoren för att utesluta dem är därför inte längre uppfyllt. Det är därför lämpligt att på nytt inbegripa den franska fartygsgruppen i det ovannämnda fiskeansträngningssystemet. Eftersom den förvaltningsperiod som fastställs i bilaga IIA till förordning (EU) nr 53/2010 (12) löper ut den 31 januari 2011 bör fartygsgruppen inbegripas på nytt från och med den 1 februari 2011.
(13)
I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) är det nödvändigt att behålla och revidera ett system för att förvalta tobisfiskar i EU-vattnen i Ices-sektionerna II a och III a och Ices-delområde IV.
(14)
Mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rekommendationerna från Ices och i enlighet med internationella åtaganden inom ramen för Nordostatlantiska fiskerikonventionen (NEAFC) bör fiskeansträngningen beträffande vissa djuphavsarter begränsas.
(15)
I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge (13), Färöarna (14) och Grönland (15) har unionen hållit samråd om fiskerättigheter med dessa parter. Samråden med Färöarna har ännu inte slutförts och arrangemangen för 2011 med denna part förväntas ingås i början av 2011. För att undvika avbrott i unionens fiskeverksamhet och samtidigt möjliggöra den flexibilitet som är nödvändig för att ingå de arrangemangen i början av 2011 är det lämpligt för unionen att preliminärt fastställa fiskemöjligheterna för bestånd med förbehåll för att avtalet med Färöarna ingås.
(16)
Unionen är avtalsslutande part i flera fiskeriorganisationer och deltar i andra organisationer som samarbetande icke-part. I enlighet med 2003 års anslutningsakt ska dessutom de fiskeavtal som Republiken Polen ingått före anslutningen till Europeiska unionen, som t.ex. konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav, från och med dagen för anslutningen förvaltas av unionen. Dessa fiskeriorganisationer har rekommenderat införandet av ett antal åtgärder för 2011, däribland fiskemöjligheter för EU-fartyg. Dessa fiskemöjligheter bör tillämpas i unionslagstiftningen.
(17)
Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) lyckades inte nå enighet om antagandet av bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit vid sitt årliga möte 2010. En majoritet av de avtalsslutande parterna, inbegripet unionen, ansåg dock att fiskemöjligheterna för dessa tre bestånd bör regleras för att säkra en hållbar förvaltning av dem. Unionen bör därför anta bestämmelser om detta.
(18)
Vid sitt årliga möte 2010 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) tabeller som visar Iccats avtalsslutande parters över- och underutnyttjande av sina fiskemöjligheter. I detta sammanhang antog Iccat ett beslut där det noteras att unionen under 2009 underutnyttjade sina kvoter för nordliga och sydliga svärdfiskbestånd, storögd tonfisk och nordliga bestånd av långfenad tonfisk. För att man ska kunna rätta sig efter de anpassningar av unionens kvoter som Iccat fastställt är det nödvändigt att fördelningen av de fiskemöjligheter som härrör från detta underutnyttjande görs på grundval av varje medlemsstats respektive bidrag till underutnyttjandet utan att man ändrar den fördelningsnyckel som fastställs i denna förordning i fråga om den årliga TAC-tilldelningen. Vid mötet ändrades återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk. Iccat antog dessutom rekommendationer om bevarande av storögda rävhajar, hammarhajar och årfenshajar. För att bidra till bevarandet av fiskbestånden är det nödvändigt att genomföra dessa åtgärder i unionslagstiftningen.
(19)
Vid sitt årliga möte 2010 reviderade tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) den sammanlagda kapaciteten för de flottor som fiskade efter tropisk tonfisk mellan 2006 och 2008 samt för svärdfisk och långfenad tonfisk mellan 2007 och 2008. IOTC godkände också genomförandet av utvecklingsplaner för flottorna. IOTC antog dessutom en resolution om bevarande av storögda rävhajar (familjen Alopiidae) som fångas vid fisken i dess befogenhetsområde.
(20)
Vid det tredje internationella mötet som hölls i maj 2007 för att skapa en regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO) för södra Stilla havet (SPRFMO) antog deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i detta område fram till dess att denna regionala förvaltningsorganisation inrättas. Dessa tillfälliga bestämmelser reviderades vid de åttonde internationella samråden för inrättandet av SPRFMO i november 2009 och kommer att revideras igen vid den kommande andra förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen i januari 2011. Enligt den överenskommelse som uppnåddes bland deltagarna om dessa tillfälliga bestämmelser är dessa frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell rätt. Det är ändå lämpligt mot bakgrund av Förenta nationernas avtal om fiskbestånd att tillämpa dessa bestämmelser i unionslagstiftningen.
(21)
Vid sitt årliga möte 2010 antog Sydostatlantiska fiskeriorganisationen (Seafo) fångstbegränsningar för ytterligare fyra fiskbestånd i Seafos konventionsområde. Det är nödvändigt att tillämpa dessa fångstbegränsningar i unionslagstiftningen.
(22)
I enlighet med artikel 291 i fördraget bör de åtgärder som krävs för att fastställa fångstbegränsningarna för vissa kortlivade fiskbestånd av brådskande skäl antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).
(23)
Vissa internationella bestämmelser som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för unionen kommer att antas av berörda RFMO i slutet av året och bli tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. Bestämmelserna för att genomföra sådana åtgärder i unionslagstiftningen bör därför tillämpas med retroaktiv verkan. Eftersom vissa fiskemöjligheter i området som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis fastställs för en tidsperiod som tar sin början den 1 december 2010 gäller särskilt att bestämmelserna om detta i denna förordning bör tillämpas från och med den dagen. En sådan tillämpning med retroaktiv verkan skulle inte påverka principen om berättigade förväntningar eftersom parterna i konventionen inte får bedriva fiske i konventionsområdet utan tillstånd.
(24)
De fiskemöjligheter som fastställs i denna förordning utnyttjas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (17), och särskilt i enlighet med artiklarna 33 och 34 i den förordningen om registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.
(25)
För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att garantera utkomstmöjligheter för fiskare i unionen bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2011, med undantag för bestämmelser om begränsningar av fiskeansträngning, vilka bör tillämpas från och med den 1 februari 2011, och särskilda bestämmelser i särskilda områden där ett specifikt tillämpningsdatum enligt skäl 23 bör anges. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts.
(26)
Fiskemöjligheter bör utnyttjas i enlighet med gällande unionslagstiftning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs följande fiskemöjligheter:
a)
För år 2011 fångstmöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd.
b)
För perioden 1 februari 2011-31 januari 2012 vissa begränsningar av fiskeansträngningen.
c)
För de perioder som anges i artiklarna 20, 21 och 22 och i bilagorna IE och V fiskemöjligheter för vissa bestånd i det område som omfattas av konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR).
d)
För de perioder som anges i artikel 28, fiskemöjligheter för vissa bestånd i konventionsområdet för Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC).
2. I denna förordning fastställs också tillfälliga fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd eller grupper av fiskbestånd som är föremål för bilaterala fiskesamråd med Färöarna. De definitiva fiskemöjligheterna ska fastställas av rådet på förslag av kommissionen.
3. Vissa fiskemöjligheter som fastställs i bilaga I förblir ofördelade och får inte fiskas av medlemsstaterna förrän definitiva fiskemöjligheter har fastställts i enlighet med punkt 2. I dessa fiskemöjligheter ingår ytterligare fiskemöjligheter för makrill som härrör från ofångade kvoter under 2010.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Om inte annat anges ska denna förordning tillämpas på
a)
EU-fartyg, och
b)
fartyg från tredjeland i EU-vatten.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
a) EU-fartyg: varje fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen.
b) fartyg från tredjeland: ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland.
c) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget.
d) totala tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet som får fångas och landas ur varje bestånd varje år.
e) kvot: en andel av de totala tillåtna fångstmängder som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland.
f) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.
g) maskstorlek: den maskstorlek som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 517/2008 (18).
h) EU: s fiskeflottregister: det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 15.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.
i) fiskeloggbok: den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009.
Artikel 4
Fiskezoner
I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar:
a) Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de områden som definieras i förordning (EG) nr 218/2009 (19).
b) Skagerrak: det område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.
c) Kattegatt: det område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.
d) VII (Porcupine Bank - Enhet 16): det område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:
53° 30′ N, 15° 00′ W.
53° 30′ N, 11° 00′ W.
51° 30′ N, 11° 00′ W.
51° 30′ N, 13° 00′ W.
51° 00′ N, 13° 00′ W.
51° 00′ N, 15° 00′ W.
53° 30′ N, 15° 00′ W.
e) Cádizbukten: det område i Ices-sektion IXa som ligger öster om longitud 7° 23′ 48″ W.
f) Cecaf-områden (östra Centralatlanten eller FAO: s stora fiskeområde 34): de områden som definieras i förordning (EG) nr 216/2009 (20).
g) Nafo-områden (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de områden som definieras i förordning (EG) nr 217/2009 (21).
h) Seafos konventionsområde (Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): de områden som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten (22).
i) Iccats konventionsområde (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (23).
j) CCAMLR: s konventionsområde (Konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis): det område som definieras i förordning (EG) nr 601/2004 (24).
k) IATTC: s konventionsområde (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (25).
l) IOTC-området (Indiska oceanens tonfiskkommission): det område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen (26).
m) SPRFMO: s konventionsområde (Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria havsområde som ligger söder om 10° N, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om Siofa:s konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (27) och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion.
n) WCPFC: s konventionsområde (Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (28).
o) Den del av Berings hav som är fritt hav: det fria havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts.
AVDELNING II
FISKEMÖJLIGHETER FÖR EU-FARTYG
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 5
TAC och fördelning
1. De totala tillåtna fångstmängderna för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I.
2. EU-fartyg tillåts att ta fångster, inom de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artikel 15 och i bilaga III till den här förordningen samt i förordning (EG) nr 1006/2008 (29) och dess tillämpningsföreskrifter.
3. Kommissionen ska fastställa TAC för lodda i de grönländska vatten i Ices-delområdena V och XIV som är tillgängliga för unionen på grundval av TAC och de fiskemöjligheter som Grönland fastställt för unionen i enlighet med partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan och protokollet till detta.
4. I ljuset av de vetenskapliga uppgifter som samlas in under det första halvåret 2011 får de TAC som anges i bilaga I för följande bestånd ses över av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002:
a)
Tobisfiskar i EU-vattnen i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområdet IV i enlighet med bestämmelserna i bilaga IID till denna förordning.
b)
Beståndet av vitlinglyra i EU-vattnen i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområdet IV och beståndet av skarpsill i EU-vattnen i Ices-sektionerna IIa och Ices-delområdet IV.
Artikel 6
Särskilda bestämmelser om vissa TAC:er
1. Vissa TAC:er i bilaga IA, vilka anges med en fotnot med en hänvisning till denna artikel, ska bestämmas av den berörda medlemsstaten utifrån uppgifter som insamlats och analyserats av den medlemsstaten, så att de som
a)
är förenliga med principerna och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken, i synnerhet principen om hållbart utnyttjande av beståndet, och
b)
med största möjliga sannolikhet ska leda till ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med en maximal hållbar avkastning från och med år 2015.
2. Senast den 28 februari 2011 ska den berörda medlemsstaten ska underrätta kommissionen om vilken fångstmängd som fastställts i enlighet med punkt 1 och om vilka åtgärder som medlemsstaten avser att vidta i syfte att uppfylla kraven i den bestämmelsen. Mot bakgrund av denna information får kommissionen, i de fall där de villkor som anges i artikel 7 i förordning (EG) nr 2371/2002 är uppfyllda, besluta om nödåtgärder.
Artikel 7
Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet med fullt dokumenterade fisken
1. När det gäller vissa bestånd som räknas upp i bilaga IA och som anges med en fotnot med en hänvisning till denna artikel får en medlemsstat, på de villkor som anges i punkt 2 i denna artikel, bevilja fartyg som deltar i försöksverksamhet med fullt dokumenterade fisken en ytterligare tilldelning inom ramen för de begränsningar som anges i bilaga IA, i form av en procentandel av den kvot som tilldelats den medlemsstaten.
2. En medlemsstat får endast bevilja fartyg en ytterligare tilldelning under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:
a)
På fartyget används kameror för interntelevision, kopplade till sensorer, som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget.
b)
Den ytterligare tilldelning som beviljas ett enskilt fartyg som bedriver fullt dokumenterat fiske får till mängden inte överstiga 75 % av utkasten för fartygstypen i fråga och får under inga omständigheter innebära att fartygets tilldelning ökar med mer än 30 %.
c)
Fartygets hela fångst av beståndet i fråga ska räknas av från dess tilldelning.
3. I de fall där en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet med fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i punkt 2 i denna artikel ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har tilldelats och förbjuda fartyget att delta i denna försöksverksamhet under återstoden av 2011.
4. En medlemsstat som avser att tillämpa punkterna 1, 2 och 3 ska innan någon ytterligare tilldelning beviljas lämna kommissionen följande uppgifter:
-
En förteckning över de fartyg som deltar i försöksverksamheten och detaljuppgifter om den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord.
-
Kapacitet, typ och specifikationer med avseende på de redskap som används av fartygen.
-
Beräknad andel utkast för fartygstyperna i fråga.
-
Fartygens fångstmängd under 2010 av det bestånd som TAC:n i fråga avser.
Artikel 8
Förbjudna arter
1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla EU-vatten och andra vatten.
b)
Havsängel (Squatina squatina) i alla EU-vatten.
c)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vattnen i Ices-sektionen IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
d)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vattnen i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Håbrand (Lamna nasus) i internationella vatten.
f)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vattnen i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.
Artikel 9
Särskilda bestämmelser om fördelningen
1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar
a)
byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002,
b)
omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,
c)
ytterligare landningar som tillåts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,
d)
de kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,
e)
avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.
2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning, ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC.
Artikel 10
Begränsning av fiskeansträngningen
Under perioden 1 februari 2011-31 januari 2012 ska de begränsningar av fiskeansträngningen som fastställs i
a)
bilaga IIA tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd i Kattegatt, Skagerrak, den del av Ices-sektion IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt, Ices-delområde IV och Ices-sektionerna VIa, VIIa och VIId samt i EU-vattnen i Ices-sektionerna IIa och Vb,
b)
bilaga IIB tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten,
c)
bilaga IIC tillämpas på förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe,
Artikel 11
Begränsning av fångster och fiskeansträngning i djuphavsfisken
1. Artikel 3 i förordning (EG) nr 2347/2002 (30) ska tillämpas på liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fiske efter, behållande ombord, omlastning eller landning av liten hälleflundra.
2. Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2011, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2347/2002 inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fiskeresor då djuphavsfisketillstånd innehades eller arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades. Denna punkt ska enbart tillämpas på fiskeresor då över 100 kg andra djuphavsarter än guldlax fångades.
Artikel 12
Villkor för landning av fångster och bifångster
Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om
a)
fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat som har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller
b)
fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna EU-kvot inte är uppfiskad.
Artikel 13
Restriktioner för utnyttjande av vissa fiskemöjligheter
1. De fiskemöjligheter som fastställs i bilaga I för lubb, torsk, glasvar, marulk, kolja, vitling, kummel, birkelånga, långa, havskräfta, rödspätta, bleka, gråsej, rockor, tunga och pigghaj i Ices-delområde VII eller relevanta sektioner därav ska begränsas genom förbud mot fiske efter eller behållande ombord av alla sådana arter under perioden 1 maj-31 juli 2011 i Porcupine Bank. Tillämpliga uppgifter i bilaga I ska fastställas genom korshänvisning till denna artikel.
2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:
Punkt
Latitud
Longitud
1
52° 27′N
12° 19′W
2
52° 40′N
12° 30′W
3
52° 47′N
12° 39,600′W
4
52° 47′N
12° 56′W
5
52° 13,5′N
13° 53,830′W
6
51° 22′N
14° 24′W
7
51° 22′N
14° 03′W
8
52° 10′N
13° 25′W
9
52° 32′N
13° 07,500′W
10
52° 43′N
12° 55′W
11
52° 43′N
12° 43′W
12
52° 38,800′N
12° 37′W
13
52° 27′N
12° 23′W
14
52° 27′N
12° 19′W
3. Genom undantag från punkt 1 i denna artikel ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
Artikel 14
Dataöverföring
När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.
KAPITEL II
Tillstånd att fiska i tredjelands vatten
Artikel 15
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten fastställs i bilaga III.
2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskeområden som anges i bilaga III ska överföringen inbegripa en motsvarande överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III, får dock inte överskridas.
KAPITEL III
Fiskemöjligheter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers vatten
Avsnitt 1
ICCAT-området
Artikel 16
Begränsning av kapaciteten för fiske efter, odling och gödning av blåfenad tonfisk
1. Det antal spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från EU som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas enligt punkt 1 i bilaga IV.
2. Det antal EU-fartyg för kustnära icke-industriellt fiske som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas enligt punkt 2 i bilaga IV.
3. Det antal EU-fartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som har tillstånd att fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas enligt punkt 3 i bilaga IV.
4. Det antal fiskefartyg och motsvarande totala GT-kapacitet som har tillstånd att fiska efter, behålla ombord, lasta om, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 4 i bilaga IV.
5. Det antal fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 5 i bilaga IV.
6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV.
Artikel 17
Ytterligare villkor för den kvot för blåfenad tonfisk som tilldelas enligt bilaga ID
Utöver den förbudsperiod som föreskrivs i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 302/2009 ska fiske efter blåfenad tonfisk med snörpvadsfartyg vara förbjudet i östra Atlanten och Medelhavet under perioden 15 april-15 maj 2011.
Artikel 18
Sport- och fritidsfiske
Medlemsstaterna ska avsätta en särskild kvot för blåfenad tonfisk för sport- och fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats enligt bilaga ID.
Artikel 19
Hajar
1. Behållande ombord, omlastning eller landning av delar eller hela kroppar av storögda rävhajar (Alopias superciliosus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arten rävhajar (Alopias).
3. Behållande ombord, omlastning eller landning av delar eller hela kroppar av hammarhajar av familjen Sphyrnidae (med undantag för Sphyrna tiburo) i samband med fisken i Iccat-området ska vara förbjudet.
4. Behållande ombord, omlastning eller landning av delar eller hela kroppar av årfenshajar (Carcharhinus longimanus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
Avsnitt 2
CCAMLR-området
Artikel 20
Förbud och fångstbegränsningar
1. Riktat fiske efter arterna i del A i bilaga V ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som anges i den bilagan.
2. För nytt fiske och undersökande fiske ska de TAC och bifångstbegränsningar som anges i del B i bilaga V gälla i de delområden som anges i samma del.
Artikel 21
Undersökande fiske
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 utanför områden under nationell jurisdiktion under fiskeåret 2011. Om en sådan medlemsstat avser att delta i sådant fiske ska medlemsstaten senast den 24 juli 2011 anmäla detta till CCAMLR-sekretariatet i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004.
2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 anges TAC och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i del B i bilaga V. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når de angivna totala tillåtna fångstmängderna och fiske i den enheten ska då vara förbjudet under resten av fiskesäsongen.
3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1 och 58.4.2 är det dock förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.
Artikel 22
Krillfiske under fiskesäsongen 2011/2012
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får fiska efter antarktisk krill (Euphausia superba) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2011/2012. En sådan medlemsstat ska, om den avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde, anmäla följande till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med artikel 5a i förordning (EG) nr 601/2004, och till kommissionen, och i alla händelser senast den 1 juni 2011:
a)
Medlemsstatens avsikt att fiska efter atlantisk krill, i det format som anges i del C i bilaga V.
b)
Nätredskapets utformning, i det format som anges i del D i bilaga V.
2. Den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som en medlemsstat ger tillåtelse att delta i fiske efter antarktisk krill.
3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska endast anmäla fartyg med tillstånd som för dess flagg vid tidpunkten för anmälan.
4. En medlemsstat får bevilja deltagande i fiske efter antarktisk krill för ett annat fartyg än det som anmäldes till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel, om det anmälda fartyget är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och tillhandahålla
a)
fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, däribland de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004,
b)
en fullständig redovisning av skälen till utbytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.
5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s förteckningar över IUU-fartyg (IUU: olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) att delta i fiske efter antarktisk krill.
Avsnitt 3
IOTC-området
Artikel 23
Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar i IOTC-området
1. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC-området, och motsvarande GT-kapacitet, fastställs i punkt 1 i bilaga VI.
2. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i IOTC-området, och motsvarande kapacitet avseende totalt bruttotonnage, fastställs i punkt 2 i bilaga VI.
3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden.
4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Fartyg som förekommer i en regional RFMO över IUU-fartyg får inte överföras.
5. För att kunna genomföra de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC får medlemsstaterna endast utvidga sin fiskekapacitet utöver de tak som avses i punkterna 1 och 2, inom de gränser som fastställs i dessa planer.
Artikel 24
Hajar
1. Bevarande ombord, omlastning eller landning av delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae ska vara förbjudet i allt fiske.
2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.
Avsnitt 4
SPRFMO-området
Artikel 25
Pelagiskt fiske - kapacitetsbegränsning
Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa det totala bruttotonnaget för fartyg som för deras flagg och som under 2011 fiskar efter pelagiska bestånd till totalt 78 610 bruttotonnaget i detta område på ett sådant sätt att det säkrar ett hållbart utnyttjande av de pelagiska fiskbestånden i södra Stilla havet.
Artikel 26
Pelagiskt fiske - TAC
1. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde, enligt artikel 25, får fiska efter pelagiskt bestånd i detta område i enlighet med de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga IJ.
2. Medlemsstaterna ska varje månad till kommissionen anmäla namn och kännetecken, inklusive totalt bruttotonnage, för de av deras fartyg som deltar i det fiske som avses i denna artikel.
3. I syfte att övervaka det fiske som avses i denna artikel ska medlemsstaterna till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s interimssekretariat, översända VMS-register (VMS: kontrollsystem för fartyg), månatliga fångstrapporter och, om de finns tillgängliga, hamnanlöp senast den 15:e månaden efter.
Artikel 27
Bottenfiske
De medlemsstater som avses i artikel 25 ska begränsa bottenfiskeansträngningen eller fångsterna i SPRFMO:s konventionsområde till de genomsnittliga årsnivåerna under perioden 1 januari 2002-31 december 2006 med avseende på antalet fiskefartyg och andra parametrar som återspeglar fångstnivån, fiskeansträngningen och fiskekapaciteten och begränsa dem till de delar av SPRFMO:s konventionsområde där bottenfiske ägde rum under den föregående fiskesäsongen.
Avsnitt 5
IATTC-området
Artikel 28
Fiske med snörpvad
1. Fiske med snörpvadsfartyg efter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis) är förbjudet
a)
antingen under perioden 29 juli-28 september 2011, eller under perioden 18 november 2011-18 januari 2012, i det område som avgränsas enligt följande:
-
Nord-, Mellan- och Sydamerikas kust mot Stilla havet.
-
Longitud 150° W.
-
Latitud 40° N.
-
Latitud 40° S.
b)
under perioden 29 september-29 oktober 2011 inom det område som avgränsas enligt följande:
-
Longitud 96° W.
-
Longitud 110° W.
-
Latitud 4° N.
-
Latitud 3° S.
2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2011 meddela kommissionen vilken stängningsperiod enligt punkt 1 a som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska stoppa snörpvadsfisket i de områden som definieras i punkt 1 under den period som valts.
3. Fartyg som fiskar med snörpvad efter tonfisk i IATTC:s konventionsområde ska behålla ombord och sedan landa all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångats, med undantag för fisk som anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken. Denna bestämmelse ska emellertid inte tillämpas på det sista kastet under en fångstresa när utrymmet i lastrummet kan vara otillräckligt för att ta emot den tonfisk som fångas vid det kastet.
Avsnitt 6
SEAFO-området
Artikel 29
Åtgärder till skydd för djuphavshaj
Riktat fiske efter följande djuphavshajar i SEAFO:s konventionsområde ska vara förbjudet:
-
Rockor (Rajidae).
-
Pigghaj (Squalus acanthias).
-
Etmopterus bigelowi.
-
Etmopterus brachyurus.
-
Stor blåkäxa (Etmopterus princeps).
-
Etmopterus pusillus.
-
Apristurus manis.
-
Långnosad småpiggshaj (Scymnodon squamulosus).
-
Djuphavshajar av överordningen Selachimorpha.
Avsnitt 7
WCPFC-området
Artikel 30
Begränsning av fiskeansträngningen för storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk
Medlemsstaterna ska se till att den totala fiskeansträngningen för storögd tonfisk (Thunnus obesus), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), bonit (Katsuwonus pelamis) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i WCPFC:s konventionsområde begränsas till den fiskeansträngning som fastställs i partnerskapsavtalen om fiske mellan unionen och kuststaterna i området.
Artikel 31
Stängt område för FAD-fiske
1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° nordlig bredd och 20° sydlig bredd ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av FAD-redskap (anordningar som samlar fisk) vara förbjudet mellan kl. 00.00 den 1 juli 2011 och kl. 24.00 den 30 september 2011. Under denna period får ett fartyg som fiskar med snörpvad endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte
a)
lägger ut eller använder FAD-redskap eller någon tillhörande elektronisk utrustning,
b)
fiskar efter hela stim med användning av FAD-redskap.
2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som anges i punkt 1 ska behålla ombord och landa eller lasta om all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats.
3. Punkt 2 ska inte tillämpas i följande fall, nämligen
a)
på det sista kastet under en fångstresa om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk,
b)
om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken, eller
c)
om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel.
Artikel 32
Stängda områden för fiske med snörpvad
Fiske med snörpvad efter storögd tonfisk och gulfenad tonfisk ska vara förbjudet i följande områden på det fria havet:
a)
De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Indonesiens, Palaus, Mikronesiens och Papua Nya Guineas exklusiva ekonomiska zoner (EEZ).
b)
De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Mikronesiens, Marshallöarnas, Naurus, Kiribatis, Tuvalus, Fijis, Salomonöarnas och Papua Nya Guineas EEZ.
Artikel 33
Begränsning av antalet EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk
Det största antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) i områden söder om 20° sydlig bredd i WCPFC:s konventionsområde anges i bilaga VII.
Avsnitt 8
Berings Hav
Artikel 34
Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav
Fiske efter alaskapollack (Theragra chalcogramma) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet.
AVDELNING III
FISKEMÖJLIGHETER FÖR FARTYG FRÅN TREDJELAND I EU-VATTEN
Artikel 35
TAC
Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i EU-vatten inom ramen för de TAC som anges i bilaga I till denna förordning och på de villkor som anges i denna avdelning och i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008.
Artikel 36
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i EU-vatten fastställs i bilaga VIII.
2. Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av ett fartyg från tredjeland vars kvot inte är uppfiskad.
Artikel 37
Förbjudna arter
1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla EU-vatten.
b)
Havsängel (Squatina squatina) i alla EU-vatten.
c)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vattnen i Ices-sektion II a och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
d)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vattnen i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vattnen i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
2. De arter som avses i punkt 1 ska omedelbart släppas oskadade i den mån detta är möjligt.
AVDELNING IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 38
Ändring av förordning (EG) nr 754/2009
Artikel 1 h i förordning (EG) nr 754/2009 ska utgå.
Artikel 39
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.
Artikel 38 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2011.
Om fiskemöjligheter för CCAMLR:s konventionsområde fastställs för perioder som börjar före den 1 januari 2011 ska artiklarna 20, 21 och 22 och bilagorna IE och V tillämpas från och med början av respektive tillämpningsperioder för dessa fiskemöjligheter.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2011.