РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 6 юли 2011 година
относно европейските икономически сметки за околната среда
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 338, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз наред с другото се предвижда, че Съюзът „работи за устойчивото развитие на Европа, основаващо се на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и високо равнище на защита и подобряване качеството на околната среда“.
(2)
В Решение № 1600/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юли 2002 г. за установяване на Шеста програма за действие на Общността за околната среда (2) бе потвърдено, че надеждната информация относно състоянието на околната среда и основните тенденции, видовете натиск и двигателите за промени в околната среда е от основно значение за разработването на ефективна политика, за нейното изпълнение и за предоставянето на права на гражданите като цяло. Следва да бъдат разработени инструменти за повишаване на обществената осведоменост относно въздействието на стопанските дейности върху околната среда.
(3)
Наличието на научно обоснован подход за измерване на недостига на ресурси ще бъде от решаващо значение за устойчивото икономическо развитие на Съюза в бъдеще.
(4)
В Решение № 1578/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2007 г. относно статистическата програма на Общността за периода 2008-2012 г. (3) ясно се посочва необходимостта от висококачествени статистически данни и сметки за околната среда. Освен това във връзка с основните инициативи за 2008-2012 г. в него се посочва, че по целесъобразност следва да се разработи правна основа за ключови области на събирането на данни за околната среда, които понастоящем не са уредени с правни актове.
(5)
В съобщение от август 2009 г., озаглавено „Отвъд БВП: Измерване на напредъка в свят на промени“, Комисията призна необходимостта съществуващите показатели да се допълнят с данни, които обхващат екологични и социални аспекти, за да се предостави възможност за по-последователно и всеобхватно разработване на политиките. За тази цел икономическите сметки за околната среда осигуряват средство за наблюдаване на упражнявания от икономиката натиск върху околната среда и за изследване на начините, по които той да бъде намален. Тъй като икономическите сметки за околната среда показват взаимодействието между икономиката, домакинствата и факторите, свързани с околната среда, те съответно имат по-висока информационна стойност от отделните национални сметки. Те са важен източник на данни за вземане на решения, свързани с околната среда, и Комисията следва да се запознае с тях при изготвянето на оценките за въздействие. В съответствие с принципите на устойчивото развитие и стремежа към постигане на ресурсоспестяваща и характеризираща се с ниско равнище на замърсяване икономика, заложени в стратегията „Европа 2020“ и редица основни инициативи, става все по-наложително разработването на информационна рамка, която наред с икономическите въпроси последователно да включва и въпроси относно околната среда.
(6)
Европейската система от сметки (ESA), създадена с Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (4) (ESA 95), която съответства на приетата през февруари 1993 г. от Статистическата комисия на ООН система от национални сметки (SNA), е в основата на икономическата статистика в Съюза, както и на много икономически показатели (включително БВП). Рамката на ESA може да бъде използвана, за да бъдат подложени на анализ и оценка различни аспекти на икономиката (например нейната структура, отделни части, развитие в течение на времето), но по отношение на необходимостта от конкретни данни, като например за анализ на взаимодействието между околната среда и икономиката, най-доброто решение е да се съставят отделни сателитни сметки.
(7)
В заключенията си от юни 2006 г. Европейският съвет призова Съюза и държавите-членки да разширят обхвата на националните си сметки по отношение на ключовите аспекти на устойчивото развитие. Поради това националните сметки следва да бъдат допълнени с интегрирани икономически сметки за околната среда, осигуряващи напълно съпоставими данни.
(8)
От голямо значение е, веднага след като системата започне да функционира пълноценно, европейските икономически сметки за околната среда да бъдат използвани активно и точно във всички държави-членки и във всички съответни области на политиката на Съюза като ключов елемент на оценките на въздействието, плановете за действие, законодателните предложения и други важни резултати на политическия процес.
(9)
По-актуални данни биха могли да бъдат произведени и посредством „експресни разчети“ (nowcasting), при които за изготвянето на надеждни оценки се използват статистически техники, сходни с тези при прогнозирането.
(10)
Сателитните сметки предоставят възможност за гъвкаво разширяване на аналитичния капацитет на националните сметки към определени области, които са предмет на обществена загриженост, като произтичащия от човешката дейност натиск върху околната среда, без претоварване или прекъсване на работата на централната система. Сателитните сметки следва да бъдат предоставяни на обществеността за ползване редовно и в разбираем вид.
(11)
Системата от интегрирани икономически сметки за околната среда (SEEA), разработена съвместно от Организацията на обединените нации, Европейската комисия, Международния валутен фонд, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и Световната банка, е сателитна система на SNA. Тя обединява в обща рамка информацията за икономиката и околната среда с цел да се измери приносът на околната среда за икономиката и въздействието на икономиката върху околната среда. Тя осигурява на създателите на политики показатели и описателни статистически данни за наблюдение на тези взаимодействия, както и база данни за стратегическо планиране и анализ на политиките за набелязване на по-устойчиви пътища за развитие.
(12)
SEEA синтезира и обединява във възможно най-голяма степен различните категории икономически сметки за околната среда. Като цяло всички тези категории разширяват съществуващите в SNA понятия за разходи, капиталообразуване и наличност на капитала, като добавят към тях допълнителни данни във физически измерители, за да бъдат отразени разходите за околната среда и използването на природни ресурси в производството, или като ги изменят чрез отразяване на тези последици в стойностно изражение. В рамките на тази обща насока съществуващите няколко категории се различават значително по отношение на методологията и на екологичните проблеми, към които са насочени.
(13)
През 1994 г. Комисията представи своята първа стратегия за „зелени сметки“. Оттогава Комисията (Евростат) и държавите-членки разработиха и изпитаха методи за съставяне на сметки до степен, която понастоящем позволява на няколко държави-членки да предоставят редовно първите набори от икономически сметки за околната среда. Най-общоприетите от тях са сметките за физическите потоци на емисиите във въздуха (включително на парникови газове) и за потреблението на материали, както и сметките за разходите и данъците, свързани с опазването на околната среда, в стойностно изражение.
(14)
Една от целите за периода, обхванат от Статистическата програма на Общността за 2008-2012 г., е предприемането на инициативи за замяната на споразуменията със законодателство на Съюза в определени области, в които редовно се изготвя европейска статистика, която е достигнала достатъчна степен на зрялост.
(15)
Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (5) осигурява референтна рамка за европейските икономически сметки за околната среда. По-специално той съдържа изискването европейската статистика да е съобразена с принципите за професионална независимост, безпристрастност, обективност, надеждност, статистическа поверителност и разходна ефективност.
(16)
Тъй като различните набори от икономически сметки за околната среда са в процес на разработване и са достигнали различна степен на зрялост, следва да се възприеме модулна структура, която да гарантира съответна гъвкавост и, наред с другото, да позволява въвеждането на допълнителни модули.
(17)
Следва да се създаде програма от пилотни проучвания, за да се подобрят отчитането и качеството на данните, да се усъвършенстват методиките и да се подготви по-нататъшното развитие.
(18)
Въвеждането на допълнителни изисквания за отчитане следва да бъде предшествано от оценка на осъществимостта.
(19)
Комисията следва да има право да предоставя дерогации на държавите-членки по време на преходните периоди, когато се налагат значителни адаптации на техните национални статистически системи.
(20)
Съюзът следва да насърчава въвеждането на икономически сметки за околната среда в трети държави, по-специално в такива, които имат общи природни ресурси (основно водни) с държави-членки.
(21)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на обща рамка за събиране, съставяне, предаване и оценка на европейски икономически сметки за околната среда, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(22)
На Комисията следва да бъдат делегирани правомощията да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз с цел приспособяване на модулите към развитието на околната среда, икономиката и техниката, както и предоставяне на методологични насоки. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(23)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент и правилното функциониране на системата на европейските икономически сметки за околната среда, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (6).
(24)
Проведена бе консултация с Комитета на Европейската статистическа система,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава обща рамка за събирането, съставянето, предаването и оценката на европейските икономически сметки за околната среда с цел създаването на икономически сметки за околната среда като сателитни сметки към ESA 95, като се осигуряват методологията, общите стандарти, определенията, класификациите и правилата за отчитане, предназначени за използване при съставянето на икономическите сметки за околната среда.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„емисия във въздуха“ означава физическият поток от материали в газообразно състояние или прахови частици от националното стопанство (процеси на производство или потребление) в атмосферата (неразделна част от системата на околната среда);
2.
„данък, свързан с околната среда“ означава данък, при който данъчната основа е физична мерна единица (или заместител на физична единица) за нещо, което има доказано конкретно отрицателно въздействие върху околната среда, и който е посочен като данък в ESA 95;
3.
„сметки за материалните потоци в рамките на икономиката“ означава пълни съвкупности от данни за входящите материални потоци в националните икономики, промените в материалните запаси в икономиката и изходящите материални потоци към други икономики или към околната среда.
Член 3
Модули
1. Икономическите сметки за околната среда, които се съставят в пределите на посочената в член 1 рамка, се обособяват в следните модули:
а)
модул за сметки за емисиите във въздуха, както е посочено в приложение I;
б)
модул за данъци, свързани с околната среда, по икономически дейности, както е посочено в приложение II;
в)
модул за сметки за материалните потоци в рамките на икономиката, както е посочено в приложение III.
2. Всяко приложение съдържа следната информация:
а)
целите, за които се съставят сметките;
б)
обхватът на сметките;
в)
списъкът на характеристиките, за които се събират и предават данни;
г)
първата референтна година, честотата и сроковете на предаване във връзка със съставянето на сметките;
д)
отчетните таблици;
е)
максималната продължителност на посочените в член 8 преходни периоди, през които Комисията може да предоставя дерогации.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 9, когато това е необходимо, за да се вземе предвид развитието на околната среда, икономиката и техниката, с цел:
а)
предоставяне на методологично ръководство; както и
б)
актуализиране на посочените в параграф 1 приложения, що се отнася до информацията, посочена в параграф 2, букви в)-д).
При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия параграф Комисията следи за това, нейните делегирани актове да не налагат значителна допълнителна административна тежест на държавите-членки и единиците респонденти.
Член 4
Пилотни проучвания
1. Комисията съставя програма за пилотни проучвания, които да се извършват на доброволни начала от държавите-членки, с цел да се развие отчитането и да се подобри качеството на данните, да се установят дългосрочни периоди и да се разработи методология. Програмата следва да обхваща пилотни проучвания за тестване на осъществимостта на въвеждането на нови модули за икономически сметки за околната среда. При изготвянето на програмата Комисията гарантира, че на държавите-членки и единиците респонденти няма да бъдат налагани допълнителни административни или финансови тежести.
2. Резултатите от пилотните проучвания се оценяват и публикуват от Комисията, като се отчитат предимствата от наличието на данните спрямо разходите за тяхното събиране и административната тежест за респондентите. Тези резултати се вземат предвид в предложенията за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, които Комисията може да включи в своя доклад по член 10.
Член 5
Събиране на данни
1. В съответствие с приложенията към настоящия регламент държавите-членки събират необходимите данни за наблюдение на характеристиките, посочени в член 3, параграф 2, буква в).
2. Държавите-членки събират необходимите данни, като съчетават различните посочени по-долу източници и като прилагат принципа за административно опростяване:
а)
изследвания;
б)
процедури за статистическа оценка, когато някои от характеристиките не са били наблюдавани във всички единици;
в)
административни източници.
3. Държавите-членки уведомяват Комисията и предоставят подробни данни относно използваните методи и източници.
Член 6
Предаване на данни на Комисията (Евростат)
1. Държавите-членки предават на Комисията (Евростат) данните, определени в приложенията, включително поверителните данни, в посочените в приложенията срокове.
2. Данните се предават в подходящ технически формат, който се установява от Комисията посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
Член 7
Оценка на качеството
1. За целите на настоящия регламент към подлежащите на предаване данни се прилагат критериите за качество, установени в член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
2. Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) доклад относно качеството на предадените данни.
3. Във връзка с прилагането на посочените в параграф 1 критерии за качество по отношение на данните по настоящия регламент Комисията приема актове за изпълнение за определяне на условията, структурата и периодичността на докладите за качество. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
4. Комисията (Евростат) подлага на оценка качеството на предаваните данни и в едномесечен срок от получаването на данните може да поиска от съответната държава-членка да представи допълнителна информация по отношение на данните или преразгледани набори данни, в зависимост от случая.
Член 8
Дерогации
1. По време на посочените в приложенията преходни периоди Комисията може да приема актове за изпълнение с цел предоставяне на държавите-членки на дерогации, когато са необходими значителни адаптации на националните статистически системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
2. За получаването на дерогация съгласно параграф 1 заинтересованите държави-членки трябва да представят пред Комисията надлежно обосновано искане до 12 ноември 2011 г.
Член 9
Упражняване на делегирани правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от 5 години от 11 август 2011 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се подновява мълчаливо за срокове с еднаква продължителност освен ако Европейският парламент или Съветът не възрази срещу подобно подновяване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията го нотифицира едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът е представил възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Доклади и преразглеждане
До 31 декември 2013 г. и на всеки три години след това Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. В доклада се съдържа по-конкретно оценка на качеството на предадените данни, методите за събиране на данните, административната тежест за държавите-членки и единиците респонденти, както и осъществимостта и ефективността на тези статистики.
По целесъобразност и като се вземат предвид резултатите, посочени в член 4, параграф 2, докладът се придружава от предложения:
-
за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, като разходи и приходи по опазване на околната среда (EPER)/сметки за разходи, свързани с опазването на околната среда (EPEA), сектор на екологичните стоки и услуги (EGSS), енергийни сметки, трансфери (субсидии), свързани с околната среда, сметки за разходите по използване и управление на ресурсите (RUMEA), сметки за водата (качествени и количествени), сметки за отпадъците, сметки за горското стопанство, сметки за екосистемните услуги, сметки за материалните запаси в рамките на икономиката (EW-MSA) и измерване на неизползваните изкопни земни материали (включително пръст);
-
предназначени допълнително да повишат качеството на данните и методите за събирането им, като с това се подобрят обхватът и съпоставимостта на данните и се намали административната тежест за предприятията и администрацията.
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета на Европейската статистическа система, създаден с Регламент (ЕО) № 223/2009. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 6 юли 2011 година.
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 691/2011
av den 6 juli 2011
om europeiska miljöräkenskaper
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och
av följande skäl:
(1)
I artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen fastslås det bland annat att unionen ”ska verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt och på prisstabilitet, på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt på en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö”.
(2)
I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (2) bekräftades det att korrekt information om miljöförhållanden och om viktiga trender, påtryckningar och drivkrafter för miljöförändringar är av största vikt för utarbetande och genomförande av en effektiv politik samt mer generellt för människors egenmakt. Det bör utvecklas redskap för att göra allmänheten mer medveten om miljöeffekterna av ekonomisk aktivitet.
(3)
Ett vetenskapligt korrekt tillvägagångssätt för att mäta resursbristen kommer i framtiden att vara avgörande för en hållbar utveckling i unionen.
(4)
I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG av den 11 december 2007 om gemenskapens statistiska program 2008-2012 (3) görs en klar hänvisning till behovet av statistik och räkenskaper av hög kvalitet på miljöområdet. Vidare anges det under viktiga initiativ för 2008-2012 att det när så är lämpligt bör utvecklas rättsliga grunder för de centrala områden av insamlingen av miljöuppgifter som för närvarande inte omfattas av rättsakter.
(5)
I sitt meddelande av den 20 augusti 2009, med titeln Bortom BNP: Att mäta framsteg i en föränderlig värld, erkände kommissionen behovet av att komplettera befintliga indikatorer med uppgifter om miljömässiga och sociala aspekter för att möjliggöra mer konsekventa och övergripande politiska beslut. I detta syfte innebär miljöräkenskaper en möjlighet att övervaka ekonomins effekter på miljön och undersöka hur de kan minskas. Miljöräkenskaper beskriver växelverkan mellan ekonomin, hushållen och miljön, och ger därför mer information än rena nationalräkenskaper. De bildar ett viktigt uppgiftsunderlag för miljöpolitiskt beslutsfattande och kommissionen bör använda dem när den gör konsekvensbedömningar. I överensstämmelse med principen om hållbar utveckling och strävan att uppnå ett resurseffektivt och utsläppssnålt samhälle, som ingår i Europa 2020-strategin och flera viktiga initiativ, är det desto viktigare att utveckla ett ramverk för uppgifter, vilket genomgående inbegriper såväl miljö- som ekonomifrågor.
(6)
Det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), som upprättades genom rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (4) (nedan kallat ENS 95) och som överensstämmer med systemet för nationalräkenskaper (SNA), antaget i februari 1993 av Förenta nationernas statistiska kommission, är unionens viktigaste instrument för ekonomisk statistik och många ekonomiska indikatorer (däribland BNP). ENS kan användas för att analysera och utvärdera olika aspekter av ekonomin (t.ex. dess struktur, specifika delar och utveckling över tiden), medan det för vissa specifika uppgiftsbehov, t.ex. analys av interaktionen mellan miljö och ekonomi, är bäst att upprätta separata satelliträkenskaper.
(7)
I sina slutsatser från juni 2006 uppmanade Europeiska rådet unionen och dess medlemsstater att utvidga nationalräkenskaperna, så att de även omfattar centrala aspekter av hållbar utveckling. Nationalräkenskaperna bör därför kompletteras med integrerade miljöräkenskaper med helt konsistenta uppgifter.
(8)
Det är av stor betydelse att de europeiska miljöräkenskaperna, så snart systemet fungerar fullt ut, används aktivt och korrekt i alla medlemsstater och all relevant unionspolitik, som ett viktigt underlag för konsekvensbedömningar, handlingsplaner, lagstiftningsförslag och andra viktiga resultat av den politiska processen.
(9)
Aktuellare uppgifter kan också tas fram genom nutidsprognoser (”now-casting”) som använder statistiska metoder liknande dem som används i framtidsprognoser för att åstadkomma tillförlitliga beräkningar.
(10)
Genom satelliträkenskaper kan nationalräkenskapernas analysmöjligheter utökas till att på ett flexibelt sätt omfatta utvalda samhällsproblem, såsom belastning på miljön till följd av mänsklig verksamhet, utan att överbelasta eller störa det centrala systemet. Satelliträkenskaperna bör regelbundet göras tillgängliga för allmänheten i begriplig form.
(11)
Systemet för integrerade miljöräkenskaper (SEEA), som utvecklats gemensamt av FN, Europeiska kommissionen, IMF, OECD och Världsbanken, är ett satellitsystem till SNA. Där samlas information om ekonomi och miljö i en gemensam ram, så att man kan mäta miljöns bidrag till ekonomin och ekonomins inverkan på miljön. SEEA ger beslutsfattarna indikatorer och beskrivande statistik för övervakning av denna interaktion och en databas för strategisk planering och politiska analyser för kartläggning av mer hållbara utvecklingsvägar.
(12)
SEEA sammanställer och integrerar i möjligaste mån de olika kategorierna av miljöräkenskaper. Generellt utvidgar alla dessa kategorier sådana befintliga SNA-begrepp som omkostnader, realkapitalbildning och kapitalstock, genom att komplettera dem med ytterligare fysiska data, så att de omfattar miljökostnader och användning av naturtillgångar i produktionen, eller genom att ändra dem genom att införliva dessa effekter i monetära termer. Inom dessa generella riktlinjer varierar de många befintliga kategorierna betydligt när det gäller metoder och de miljöfrågor som behandlas.
(13)
Kommissionen lade fram sitt första meddelande om ”gröna räkenskaper” 1994. Därefter har kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna utvecklat och provat redovisningsmetoder, så att flera medlemsstater nu regelbundet presenterar sina första versioner av miljöräkenskaperna. Vanligast är fysiska miljöräkenskaper över luftutsläpp (däribland växthusgaser) och materialförbrukning samt monetära räkenskaper över utgifter för miljöskydd och miljöskatter.
(14)
Ett av målen för den period som omfattas av gemenskapens statistiska program 2008-2012 är att initiativ ska tas på vissa områden där det regelbundet produceras europeisk statistik som nått en tillräcklig utvecklingsgrad, för att överenskommelser ska kunna ersättas med unionslagstiftning.
(15)
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik (5) utgör en referensram för de europeiska miljöräkenskaperna. Den kräver att europeisk statistik iakttar principerna om yrkesmässigt oberoende, opartiskhet, objektivitet, tillförlitlighet, statistisk konfidentialitet och kostnadseffektivitet.
(16)
Eftersom de olika delarna av miljöräkenskaperna är under utveckling och befinner sig i olika utvecklingsskeden, bör man anta en modulstruktur som ger tillräcklig flexibilitet och bland annat gör det möjligt att lägga till ytterligare moduler.
(17)
Det bör inrättas ett program för pilotstudier för att förbättra rapport- och uppgiftskvaliteten, förbättra metoderna och bana väg för vidareutveckling.
(18)
Innan ytterligare rapporteringsskyldigheter införs bör en genomförbarhetsbedömning göras.
(19)
Kommissionen bör få medge undantag för medlemsstaterna under övergångsperioderna, om det krävs omfattande anpassningar av de nationella statistiksystemen.
(20)
Unionen bör uppmuntra införande av miljöräkenskaper i tredjeländer, särskilt i de länder som delar miljöresurser (framför allt vatten) med medlemsstaterna.
(21)
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa en gemensam ram för insamling, sammanställning, överföring och utvärdering av europeiska miljöräkenskaper, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.
(22)
Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen för att anpassa modulerna till utvecklingen inom miljö, ekonomi och teknik samt för att tillhandahålla metodanvisningar. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.
(23)
I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6).
(24)
Kommittén för det europeiska statistiksystemet har hörts.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för insamling, sammanställning, överföring och utvärdering av europeiska miljöräkenskaper, i syfte att upprätta miljöräkenskaper som satelliträkenskaper till ENS 95 genom att tillhandahålla metoder, gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och redovisningsregler som ska användas för att sammanställa miljöräkenskaperna.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
1. utsläpp till luft: det fysiska flöde av gasformiga ämnen eller partiklar från den nationella ekonomin (produktions- eller konsumtionsprocesser) till atmosfären (som en del av miljösystemet),
2. miljörelaterad skatt: skatt vars skatteunderlag är en fysisk enhet (eller en uppskattning av en fysisk enhet) av något som har en bevisad och specifik negativ inverkan på miljön och som identifieras som en skatt i ENS 95,
3. materialflödesräkenskaper för ekonomin (EW-MFA): konsistenta sammanställningar av materialinflödet till de nationella ekonomierna, förändringarna i materialstocken inom ekonomin och materialutflödet till andra ekonomier eller till miljön.
Artikel 3
Moduler
1. De miljöräkenskaper som ska sammanställas inom den gemensamma ram som avses i artikel 1 ska grupperas i följande moduler:
a)
En modul för räkenskaper över utsläpp till luft i enlighet med bilaga I.
b)
En modul för miljörelaterade skatter efter ekonomisk aktivitet i enlighet med bilaga II.
c)
En modul för materialflödesräkenskaper för ekonomin i enlighet med bilaga III.
2. Varje bilaga ska innehålla följande information:
a)
Syftena med sammanställningen av räkenskaperna.
b)
Räkenskapernas omfattning.
c)
En förteckning över de variabler för vilka uppgifter ska sammanställas och överföras.
d)
Det första referensåret, frekvens och tidsfrister för överföring för sammanställningen av räkenskaperna.
e)
Rapporteringstabeller.
f)
Den maximala längden för de övergångsperioder som avses i artikel 8 under vilka undantag får beviljas av kommissionen.
3. När så behövs för att beakta utvecklingen inom miljö, ekonomi och teknik, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 9 för att
a)
lämna metodanvisningar, och
b)
uppdatera de bilagor som avses i punkt 1 i fråga om den information som avses i punkt 2 c-e.
Kommissionen ska då den utövar sin befogenhet enligt denna punkt säkerställa att de delegerade akterna inte medför betydande ytterligare administrativa bördor för medlemsstaterna och för de deltagande enheterna.
Artikel 4
Pilotstudier
1. Kommissionen ska utarbeta ett program för pilotstudier, som på frivillig basis ska genomföras av medlemsstaterna för att utveckla rapporteringen och förbättra uppgiftskvaliteten, skapa långa tidsserier och utveckla metoder. Programmet ska innehålla pilotstudier för kontroll av om det är genomförbart att införa nya moduler för miljöräkenskaper. Vid utarbetandet av programmet ska kommissionen se till att medlemsstaterna och de deltagande enheterna inte drabbas av några ytterligare administrativa eller finansiella bördor.
2. Kommissionen ska utvärdera och offentliggöra resultaten av pilotstudierna och då ta hänsyn till fördelarna med att ha tillgång till uppgifterna i förhållande till kostnaderna för insamling och den administrativa bördan för uppgiftslämnarna. Dessa resultat ska beaktas i de förslag om att införa nya moduler för miljöräkenskaper som kommissionen får ta med i den rapport som avses i artikel 10.
Artikel 5
Uppgiftsinsamling
1. Medlemsstaterna ska i enlighet med bilagorna till denna förordning samla in de uppgifter som behövs för att undersöka de variabler som avses i artikel 3.2 c.
2. Medlemsstaterna ska i enlighet med principen om administrativ förenkling samla in de uppgifter som behövs genom att kombinera följande olika källor:
a)
Undersökningar.
b)
Förfaranden för statistisk beräkning, om vissa variabler inte har undersökts för alla enheter.
c)
Administrativa källor.
3. Medlemsstaterna ska informera kommissionen och lämna närmare upplysningar om de metoder och källor som används.
Artikel 6
Överföring till kommissionen (Eurostat)
1. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra de uppgifter som anges i bilagorna, inklusive konfidentiella uppgifter, inom de angivna tidsfristerna.
2. Uppgifterna ska överföras i ett lämpligt tekniskt format, som ska fastställas av kommissionen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.
Artikel 7
Kvalitetsbedömning
1. Vid tillämpningen av denna förordning ska de kvalitetskriterier som avses i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009 gälla för de uppgifter som överförs.
2. Medlemsstaterna ska förse kommissionen (Eurostat) med en rapport om de överförda uppgifternas kvalitet.
3. Vid tillämpningen av de kvalitetskriterier som avses i punkt 1 på uppgifter som omfattas av denna förordning ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa kvalitetsrapporternas form, frekvens och uppställning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.
4. Kommissionen (Eurostat) ska bedöma de överförda uppgifternas kvalitet och får inom en månad efter mottagandet av uppgifterna begära att den berörda medlemsstaten vid behov lämnar ytterligare information om uppgifterna eller en reviderad uppsättning uppgifter.
Artikel 8
Undantag
1. Kommissionen får anta genomförandeakter i syfte att medge undantag för medlemsstaterna under de övergångsperioder som avses i bilagorna om betydande anpassningar krävs av de nationella statistiksystemen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 11.2.
2. I syfte att erhålla ett undantag enligt punkt 1 ska den berörda medlemsstaten lägga fram en väl motiverad ansökan till kommissionen senast den 12 november 2011.
Artikel 9
Delegeringens utövande
1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
2. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 11 augusti 2011. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.
3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
5. En delegerad akt som antas enligt artikel 3.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.
Artikel 10
Rapportering och översyn
Senast den 31 december 2013 och därefter vart tredje år ska kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning till Europaparlamentet och rådet. Denna rapport ska innehålla en utvärdering av framför allt kvaliteten hos de uppgifter som har överförts, de metoder som använts vid uppgiftsinsamlingen, den administrativa bördan för medlemsstaterna och de deltagande enheterna samt statistikens användbarhet och effektivitet.
Rapporten ska vid behov och med beaktande av de resultat som avses i artikel 4.2 åtföljas av förslag
-
om införande av nya moduler för miljöräkenskaper, t.ex. utgifter och intäkter i samband med miljöskydd (Eper)/räkenskaper för miljöskyddskostnader (Epea), sektorn för miljövänliga varor och tjänster (EGSS), energiräkenskaper, miljörelaterade transfereringar (subventioner), räkenskaper för resursanvändning och förvaltningskostnader (Rumea), vattenräkenskaper (kvantitativa och kvalitativa aspekter), avfallsräkenskaper, skogsräkenskaper, räkenskaper för ekosystemtjänster, räkenskaper för mängder av upplagrat material i ekonomin (EW-MSA) och skattningar av utvunnet icke använt material (inklusive jord),
-
avsedda att ytterligare förbättra kvaliteten hos uppgifterna och metoderna för uppgiftsinsamling, så att uppgifterna blir mer heltäckande och jämförbara och den administrativa bördan för företag och förvaltning minskar.
Artikel 11
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom förordning (EG) nr 223/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
Artikel 12
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Strasbourg den 6 juli 2011.