РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 22 mars 2012
om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien
(2012/163/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1. Inledande
(1)
Den 13 maj 2011 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat den berörda produkten).
(2)
Samma dag inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) ett antisubventionsförfarande beträffande import till unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien och påbörjade en separat undersökning.
(3)
Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål från European Industrial Fasteners Institute (EiFi) (nedan kallad klaganden) som företrädde tillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten dumpas och att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs vara tillräcklig för att motivera att en undersökning inleddes.
1.2. Parter som berörs av förfarandet
(4)
Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer, berörda användare och de indiska myndigheterna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.
(5)
Alla berörda parter hördes som begärde detta och kunde visa att det förelåg särskilda skäl att höra dem.
1.2.1. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien
(6)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Indien föreföll vara stort föreskrevs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.
(7)
För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare i Indien att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och att lämna grundläggande uppgifter om sin export och inhemska försäljning, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning och försäljning av den berörda produkten, samt namn på och en noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag som var inbegripna i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten under perioden den 1 april 2010 till den 31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP).
(8)
Sammanlagt fem exporterande tillverkare, inbegripet en grupp närstående företag i Indien, lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessa samarbetsvilliga företag uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. En jämförelse mellan Eurostats importuppgifter och den export av den berörda produkten till unionen som rapporterades av de fem samarbetsvilliga företagen visade att samarbetsviljan hos de indiska exporterade tillverkarna var nästan hundraprocentig. Stickprovet valdes därför ut på grundval av den information som hade lämnats av dessa fem exporterande tillverkare.
(9)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjordes ett urval som på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av den information som hade lämnats av de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut tre exporterande tillverkare med den största exportvolymen till unionen. Enligt de uppgifter som lämnades i samband med stickprovsförfarandet svarade de utvalda företagen eller grupperna under undersökningsperioden för 99 % av den sammanlagda exportvolym till unionen av den berörda produkten som rapporterats av de samarbetsvilliga tillverkarna. Det ansågs därför att man med detta urval skulle kunna begränsa undersökningen till ett rimligt antal exporterande tillverkare som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och samtidigt säkerställa en hög representativ nivå.
1.2.2. Urval för stickprovsförfarandet avseende samarbetsvilliga exportörer i Indien
(10)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen hölls samråd med de berörda parterna och de indiska myndigheterna om valet av stickprov. De två exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet insisterade på att få ingå i detta. Med tanke på det föreslagna stickprovets representativitet, vilket nämns i skäl 8, slogs det emellertid fast att det inte var nödvändigt att ändra eller utvidga stickprovet.
1.2.3. Individuell undersökning av företag som inte ingick i stickprovet
(11)
Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet ansökte om en individuell undersökning och besvarade frågeformuläret om antidumpning inom den fastställda tidsfristen.
(12)
Eftersom slutsatsen är att det aktuella antidumpningsförfarandet bör avslutas av de skäl som beskrivs närmare nedan lämnades ansökningarna om individuell undersökning utan vidare åtgärd.
1.2.4. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(13)
Eftersom antalet unionstillverkare föreföll vara stort föreskrevs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(14)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av fem företag av de 15 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes, vilka valdes ut på grundval av sin försäljningsvolym, storlek och sitt geografiska läge i unionen. De stod för 37 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att inom 15 dagar efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts ta del av handlingarna och lämna synpunkter på om detta urval var lämpligt. Ingen berörd part inkom med några invändningar mot det föreslagna stickprovet bestående av fem företag.
(15)
En av de fem unionstillverkare som ingick i stickprovet meddelade senare att man inte ville samarbeta. Resterande fyra företag stod för 31 % av den totala beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden. Stickprovet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.
1.2.5. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(16)
Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kan beröras av förfarandet förutsågs ett stickprovsförfarande för importörer i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. Två importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i stickprovet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Eftersom så få importörer hade gett sig till känna beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande.
1.3. Svar på frågeformuläret och kontroller
(17)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter och till alla andra parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär skickades således till exporterande tillverkare i Indien, unionstillverkare, samarbetsvilliga importörer i unionen och alla andra kända användare som berördes av undersökningen och ingick i stickprovet.
(18)
Svar inkom från de exporterande tillverkare och fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet. Ingen importör eller användare svarade på frågeformuläret.
(19)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnades av berörda parter och som bedömdes vara nödvändiga för att fastställa dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och unionens intresse.
(20)
En part menade att en av de exporterande tillverkarna begärde konfidentiell behandling i alltför stor utsträckning och inte lämnade en tillräckligt ändamålsenlig offentlig version av sitt svar på frågeformuläret. Uppgifterna från det företaget borde därför inte beaktas, och det borde behandlas som en icke-samarbetsvillig part i undersökningen.
(21)
Den icke-konfidentiella versionen av denna exporterande tillverkares svar, som består av ett första svar och en kompletterad version på grundval av en begäran om komplettering, har dock bedömts på nytt och konstaterats vara tillräckligt uttömmande för att kunna anses vara ett ändamålsenligt offentligt svar. Således avvisades påståendet.
(22)
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter:
Tillverkare i unionen:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien.
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien.
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrike.
Exporterande tillverkare i Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra.
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra.
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Undersökningsperiod
(23)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från den 1 april 2010 till den 31 mars 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1. Berörd produkt
(24)
Den berörda produkten är fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70.
2.2. Likadan produkt
(25)
Den berörda produkten och den produkt som tillverkas och säljs på Indiens hemmamarknad, liksom den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De ansågs därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1. Normalvärde
(26)
För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först om den inhemska försäljningen av den likadana produkten av de indiska exporterande tillverkare som ingick i stickprovet till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av deras totala exportförsäljning till unionen under undersökningsperioden.
(27)
I fråga om en exporterande tillverkare som ingick i stickprovet konstaterades att dess försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden inte var representativ. För denna exporterande tillverkare var det nödvändigt att beräkna normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen.
3.1.1. Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym var representativ
(28)
För de utvalda exporterande tillverkare vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym var representativ fastställde kommissionen därefter vilka produkttyper som dessa tillverkare sålde på den hemmamarknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till unionen.
(29)
Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen för denna produkttyp på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av den jämförbara produkttypen som såldes på export till unionen.
(30)
Kommissionen undersökte därefter om de berörda företagens inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(31)
I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.
(32)
I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.
(33)
När det gäller produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden var det nödvändigt att beräkna normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal lades till exportörens egna genomsnittliga kostnader för tillverkning per produkttyp under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades andelen försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på ett vägt genomsnitt av försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en vinstmarginal för försäljningen av varje produkttyp vid normal handel av respektive exporterande tillverkare.
3.1.2. Samarbetsvillig exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och vars sammanlagda inhemska försäljningsvolym inte var representativ
(34)
När det gäller den samarbetsvilliga exporterande tillverkare vars inhemska försäljning inte var representativ, beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, varvid försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal per produkttyp lades till företagets egna tillverkningskostnader för den likadana produkten under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades andelen försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på ett vägt genomsnitt av försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en vinstmarginal för försäljningen av varje produkttyp vid normal handel av den exporterande tillverkaren.
3.2. Exportpris
(35)
Exportförsäljningspriserna fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalas eller ska betalas för den berörda produkten i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
3.3. Jämförelse
(36)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.
(37)
För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade priserna och deras jämförbarhet.
(38)
Mot denna bakgrund beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, avdrag som inte nämns i fakturor samt provisioner.
3.4. Dumpningsmarginaler
3.4.1. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet
(39)
När det gäller företag som ingick i stickprovet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till unionen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten på det sätt som föreskrivs i artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(40)
På grundval av denna metod är dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Det bör emellertid påpekas att den indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning stod för 87 % av den indiska exporten till unionen.
(42)
På grundval av sin analys av kommissionens meddelande av uppgifter räknade klaganden fram en skillnad på 25 % mellan det normalvärde som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och som konstaterades bedriva dumpning och det som fastställts för det företag som konstaterades inte bedriva dumpning. Klaganden menade att en sådan skillnad inte kan finnas på en konkurrensutsatt marknad och inte är realistisk i branschen för fästanordningar av rostfritt stål. Klaganden hävdade dessutom att den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning köpte skrot av rostfritt stål från närstående företag i unionen och att inköpspriserna för denna råvara därför inte var tillförlitliga för fastställandet av tillverkningskostnaden.
(43)
Normalvärdet för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning baserades på dess tillverkningskostnad per produkttyp, som är lägre än tillverkningskostnaden hos de andra exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. Detta beror framför allt på att det förstnämnda företaget tillverkar rostfritt stål självt från skrot av rostfritt stål och därför är fullständigt integrerat och drar nytta av stordriftsfördelar, medan de sistnämnda företagen köper valstråd av rostfritt stål, den viktigaste råvaran vid tillverkning av fästanordningar av rostfritt stål, på den öppna marknaden, bl.a. från den samarbetsvilliga exportör som konstaterades inte bedriva dumpning.
(44)
Normalvärdet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterades bedriva dumpning har till största delen fastställts på grundval av de inhemska försäljningspriserna per produkttyp. Konkurrensen på hemmamarknaden i Indien är begränsad, och försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga exportör som konstaterades inte bedriva dumpning var inte representativ under undersökningsperioden.
(45)
När det gäller inköpen av skrot av rostfritt stål av den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning, visade undersökningen att detta företag köpte skrot från både närstående och icke-närstående leverantörer, varav de senare stod för mer än 70 % av den inköpta mängden. Inköpsprisnivåerna för båda typerna av inköp vara jämförbara, även om man tar hänsyn till skrotets kvalitet.
(46)
Alltså bekräftas det fastställda normalvärdet för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, och klagandens påståenden avvisas.
3.4.2. För övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(47)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknades i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet och som konstaterades bedriva dumpning. På denna grundval fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet till 24,6 % av importpriset cif vid unionens gräns före tull.
(48)
Efter det att kommissionen meddelat att den hade för avsikt att avsluta förfarandet anförde en samarbetsvillig indisk exporterande tillverkare att dess begäran om individuell undersökning borde godtas, med motiveringen att den meddelade dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet inte avspeglade företagets situation.
(49)
Kommissionen har inte tagit ställning till begäran om individuell undersökning, eftersom den dumpningsmarginal som fastställs är oväsentlig när ett förfarande avslutas.
3.4.3. För icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(50)
När det gäller alla övriga exportörer i Indien, började kommissionen med att fastställa deras samarbetsvilja. En jämförelse gjordes mellan de totala exportkvantiteter som angetts i de svar som lämnades under stickprovsförfarandet av alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare och den totala importen från Indien enligt Eurostats statistik. Samarbetsviljan konstaterades uppgå till 97 %. Samarbetsviljan bedömdes mot denna bakgrund vara hög. Det ansågs vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. Tillgängliga uppgifter tyder faktiskt på att de icke-samarbetsvilliga indiska exportörernas genomsnittliga exportpriser under undersökningsperioden låg på samma nivå som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser. Det finns dessutom inget som tyder på att normalvärdena skulle vara annorlunda för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.
(51)
På grundval av denna metod fastställdes den landsomfattande dumpningsnivån till 24,6 % av importpriset cif vid unionens gräns, före tull.
4. UNIONSINDUSTRIN
4.1. Tillverkning i unionen
(52)
All tillgänglig information om unionstillverkare, inbegripet den information som lämnades i klagomålet, uppgifter som inhämtades från unionstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, samt kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet användes för att fastställa den sammanlagda tillverkningen i unionen.
(53)
Den sammanlagda tillverkningen i unionen beräknades på denna grundval uppgå till omkring 52 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla unionstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet.
(54)
Såsom anges i skäl 13 tillämpades ett stickprovsförfarande för att undersöka unionstillverkarna. Fem företag av de 15 unionstillverkare som lämnade uppgifter innan förfarandet inleddes valdes ut. Såsom förklaras i skäl 15 beslutade ett företag att inte samarbeta under undersökningen. Resterande samarbetsvilliga företag som ingick i stickprovet utgjorde omkring 32 % av den sammanlagda beräknade tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin.
4.2. Unionsindustrin
(55)
Alla kända unionstillverkare som åsyftas i skäl 52 anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas hädanefter unionsindustrin.
5. SKADA
5.1. Inledande anmärkningar
(56)
Relevant importstatistik från Eurostat, uppgifter som lämnades i klagomålet och uppgifter som inhämtades från unionstillverkarna innan undersökningen inleddes och därefter, samt kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet användes även vid bedömningen av relevanta skadefaktorer.
(57)
När det gäller makroekonomiska uppgifter, t.ex. produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning och produktivitet, baseras skadeanalysen på uppgifter för unionsindustrin som helhet.
(58)
När det gäller mikroekonomiska uppgifter, t.ex. transaktionspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar, förmåga att skaffa kapital, lager och löner, baseras skadeanalysen på uppgifter för de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(59)
De fyra unionstillverkare som ingick i stickprovet ingick även i stickprovet i samband med den översyn vid giltighetstidens utgång som gjordes när antidumpningsåtgärderna mot import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Kina och Taiwan löpte ut den 7 januari 2012 (4). I den översynen ingick ett annat företag i stickprovet som inte ingår i denna undersökning. Eftersom skadeundersökningsperioden för skadeanalysen överlappar översynen vid giltighetstidens utgång är uppgifterna för åren 2008 och 2009 identiska, sånär som på ett företag. Om siffrorna för 2008 och 2009 anges blir det möjligt att sluta sig till siffrorna för det företag som inte ingick i stickprovet i detta ärende. Mikroindikatorer som lager, löner, investeringar, kassaflöde, avkastning på investeringar och lönsamhet har därför indexerats.
5.2. Förbrukningen i unionen
(60)
Unionens förbrukning fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym i unionen enligt klagomålet. Denna dubbelkontrollerades mot svaren på frågeformuläret under stickprovsförfarandet och de kontrollerade uppgifter som inhämtades från de tillverkare som ingick i stickprovet. Dessutom beaktades även importvolymen enligt uppgifter från Eurostat under skadeundersökningsperioden.
(61)
Förbrukningen i unionen visade sig ha utvecklats på följande sätt:
Tabell 1
2008
2009
2010
UP
Förbrukningen i unionen (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och svar på frågeformuläret.
(62)
Den sammanlagda förbrukningen på EU-marknaden ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. En kraftig nedgång med 16 % ägde rum mellan 2008 och 2009 och sägs ha berott på den ekonomiska krisens globala negativa effekter på marknaden, varpå förbrukningen steg igen med 21 % mellan 2009 och 2010 och med ytterligare 7 % mellan 2010 och undersökningsperioden.
5.3. Import från Indien
(63)
Importen till unionen från Indien utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
2008
2009
2010
UP
Importvolym från Indien (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Marknadsandel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Källa: Eurostat och exporterande tillverkares svar på frågeformuläret.
(64)
Importen från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var störst mellan 2008 och 2009, då importen steg med 30 % medan förbrukningen sjönk med 16 %. På årsbasis fortsatte den indiska importen att öka under 2010 (+16 %) och under undersökningsperioden (+10 %).
5.4. Importpriser och prisunderskridande
Tabell 3
2008
2009
2010
UP
Genomsnittligt importpris i euro/ton
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(65)
De genomsnittliga priserna på importen från Indien sjönk med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden. Detta förklarar varför Indiens marknadsandel växte från 12,1 % till 18,3 % under samma period. Den största ökningen inträffade mellan 2008 och 2009, då indiska exportörer ökade sin marknadsandel med mer än 6 procentenheter.
(66)
För att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.
(67)
Prisjämförelsen gjordes typ för typ för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen, uttryckta i procent av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden, visade på ett prisunderskridande på 3-13 %. I detta sammanhang bör det påpekas att prisunderskridandemarginalen var högst för den indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning.
5.5. Unionsindustrins ekonomiska situation
(68)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för unionsindustrin under den analyserade perioden.
5.5.1. Produktionskapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande
Tabell 4
2008
2009
2010
UP
Produktionsvolym (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapacitet (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitetsutnyttjande
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Källa: Unionsindustrin totalt.
(69)
Tabellen ovan visar att tillverkningen sjönk med hela 25 % under skadeundersökningsperioden. Som en följd av den vikande efterfrågan sjönk tillverkningen kraftigt och minskade med 19 % under 2009 för att därefter stiga med omkring 10 % under 2010. Medan förbrukningen i unionen under undersökningsperioden ökade med 7 % sjönk tillverkningen i unionen återigen med omkring 17 % jämfört med året innan.
(70)
Unionsindustrins produktionskapacitet minskade med omkring 21 % under skadeundersökningsperioden. Även kapacitetsutnyttjandet sjönk under skadeundersökningsperioden och låg konstant under 50 %.
5.5.2. Försäljningsvolym och marknadsandel
Tabell 5
2008
2009
2010
UP
Försäljningsvolym (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Marknadsandel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Källa: Unionsindustrin totalt.
(71)
I ett läge då förbrukningen steg (+9 %) sjönk försäljningsvolymen av den likadana produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av detta sjönk marknadsandelen från 46,5 % 2008 till 36,6 % under undersökningsperioden. Efter en kraftig nedgång 2009 (-20 %) steg försäljningsvolymen något under 2010 och under undersökningsperioden.
5.5.3. Tillväxt
(72)
Förbrukningen i unionen ökade med 9 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel minskade emellertid under samma period med 14 % respektive 21 %. Importen från Indien steg samtidigt med hela 65 %.
5.5.4. Sysselsättning
Tabell 6
2008
2009
2010
UP
Antal anställda
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivitet (enhet/anställd)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Källa: Unionsindustrin totalt.
(73)
På grund av nedskärningar inom unionsindustrin minskade antalet anställda under skadeundersökningsperioden med 24 %. Mellan 2008 och undersökningsperioden steg arbetskraftskostnaderna per anställd med 6 %.
(74)
Arbetskraftens produktivitet inom unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, minskade något med 1 % under skadeundersökningsperioden. Den var som lägst 2009 för att därefter öka före undersökningsperioden.
5.5.5. Genomsnittliga priser per enhet i unionen
Tabell 7
2008
2009
2010
UP
Pris per enhet i EU till icke-närstående kunder (euro per ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Källa: Svar på frågeformulär från tillverkare som ingick i stickprovet.
(75)
De genomsnittliga försäljningspriserna sjönk med 2 % under skadeundersökningsperioden. År 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser med 36 % på grund av konjunkturnedgången och de kraftigt sänkta priserna på importen från Indien (-21 %). Under 2010 och under undersökningsperioden steg unionsindustrins försäljningspriser igen.
(76)
Undersökningen visade att de lägre försäljningspriserna 2009 berodde på lägre kostnader, eftersom dessa sjönk med 18 % jämfört med 2008 års nivåer. Kostnadsminskningen berodde främst på att priserna på råvaror sjönk, i synnerhet priset på nickel, som har en instabil prisutveckling. Unionsindustrin tvingades emellertid sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen på grund av att lågprisimporten från Indien ökade under 2009.
5.5.6. Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 8
2008
2009
2010
UP
Lönsamhet på försäljning i unionen (i procent av nettoförsäljning)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Kassaflöde
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investeringar (euro)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Avkastning på investeringar
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(77)
Undersökningen visade att även om sänkningen av försäljningspriserna delvis berodde på minskade kostnader, ledde importen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien till att unionsindustrin utsattes för ett pristryck. Unionsindustrins lönsamhet var negativ ända från början av den berörda perioden. Särskilt under 2009 tvingades unionsindustrin sänka sina försäljningspriser mer än kostnadsminskningen på grund av att lågprisimporten från Indien ökade. Detta ledde till en kraftigt försämrad lönsamhet det året. År 2010 och under undersökningsperioden förbättrades emellertid lönsamheten, även om den fortfarande var negativ.
(78)
Kassaflödet, dvs. industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, hade ungefär samma utveckling som lönsamheten. Det var som lägst 2009 för att därefter stiga och bli positivt under undersökningsperioden.
(79)
Efter de investeringar i tillverkningen av fästanordningar i rostfritt stål och delar därav som gjordes 2008 sjönk investeringarna med omkring 94 % under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på investeringar hade en liknande negativ utveckling, vilket låg i linje med unionsindustrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden, och var oavbrutet negativ.
(80)
Lönsamhetsutvecklingen, kassaflödet och de låga investeringarna pekar på att de unionstillverkare som ingick i stickprovet kan ha haft svårt att anskaffa kapital.
5.5.7. Lager
Tabell 9
2008
2009
2010
UP
Unionsindustrins utgående lager
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(81)
För de unionstillverkare som ingick i stickprovet steg lagernivån med 3 % under skadeundersökningsperioden. Under 2009 sjönk utgående lager med 8 % för att under 2010 och under undersökningsperioden stiga med 8 % respektive 3 %.
5.5.8. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(82)
Den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, konstaterades inte bedriva dumpning. Den dumpade importen svarade följaktligen för 13 % av den totala volymen fästanordningar i rostfritt stål och delar därav som exporterades från Indien till unionen. Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Indien kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen anses vara försumbara.
5.6. Slutsats om skada
(83)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkning (-25 %), kapacitetsutnyttjande (6 %), försäljningsvolym (14 %), marknadsandel (-21 %) och sysselsättning (24 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. I ett läge då förbrukningen steg minskade både försäljningsvolymen och marknadsandelen. Försäljningsvolymen steg något 2010 och under undersökningsperioden jämfört med 2009, men unionsindustrin lyckades inte vinna tillbaka sin förlorade marknadsandel eftersom den indiska importen stadigt ökade under skadeundersökningsperioden och priserna konstant underskred unionsindustrins priser.
(84)
De skadeindikatorer som är knutna till unionsindustrins ekonomiska resultat, t.ex. kassaflöde och lönsamhet, påverkades dessutom kraftigt. Detta undergrävde unionsindustrins kapitalanskaffningsförmåga.
(85)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1. Inledning
(86)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det om den dumpade importen med ursprung i Indien har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen undersökte man också andra kända faktorer, vilka kunde ha skadat unionsindustrin samtidigt med denna, för att försäkra sig om att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
(87)
Det erinras om att den största indiska exporterande tillverkaren, som nämns i skälen 40 och 41 och som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, konstaterades inte bedriva dumpning. Endast 13 % av den indiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden skedde därför till dumpade priser. Denna dumpade import hade en marknadsandel på 2 % under undersökningsperioden.
6.2. Den dumpade importens inverkan
(88)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym sjönk med 14 % och marknadsandelen minskade med 21 %.
(89)
När det gäller priserna konstaterades de genomsnittliga importpriserna på den dumpade importen underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden. De var emellertid omkring 12 % högre än de priser som togs ut av det indiska företag som konstaterades inte bedriva dumpning.
(90)
Av ovanstående följer att den begränsade volymen import från Indien som såldes till ett högre pris än den import som inte dumpades bara kan ha haft en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på den försämrade situationen för unionsindustrin.
6.3. Verkningar av andra faktorer
6.3.1. Icke-dumpad import från Indien
(91)
Den totala volymen import från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden och denna imports marknadsandel växte från 12,1 % till 18,3 %. Som nämndes ovan utgjorde den icke-dumpade importen emellertid 87 % av den totala indiska exportvolymen under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 15 % under undersökningsperioden, jämfört med en marknadsandel på 2 % för den dumpade importen från Indien under samma period.
(92)
Priserna på import från Indien sjönk totalt sett med 9 % under skadeundersökningsperioden och var hela tiden lägre än importpriserna från resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser. Som framgår av skäl 89 bör det emellertid påpekas att de genomsnittliga priserna på den icke-dumpade importen konstaterades underskrida unionsindustrins priser mer än priserna på den dumpade importen.
6.3.2. Import från övriga tredjeländer
Tabell 10
2008
2009
2010
UP
Importvolym från övriga tredjeländer i ton
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Marknadsandel för import från övriga tredjeländer
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008=100)
100
90
107
109
Genomsnittligt pris på importen från övriga tredjeländer i euro/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Importvolym från Malaysia (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Marknadsandel för importen från Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Genomsnittligt pris på importen från Malaysia i euro/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Importvolym från Filippinerna (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Marknadsandel för importen från Filippinerna
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Genomsnittligt pris på importen från Filippinerna i euro/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Importvolym från Kina (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Marknadsandel för importen från Kina (ton)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Genomsnittligt pris på importen från Kina i euro/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Importvolym från Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Marknadsandel för importen från Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Genomsnittligt pris på importen från Taiwan i euro/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Källa: Eurostat.
(93)
Enligt uppgifter från Eurostat ökade importen till unionen av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i övriga tredjeländer med 18 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna sjönk samtidigt med omkring 3 % under skadeundersökningsperioden, medan marknadsandelen växte med omkring 9 %.
(94)
Antidumpningsåtgärder har tillämpats på import av fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Kina och Taiwan sedan den 19 november 2005. Trots åtgärderna ökade importen från dessa två länder betydligt under skadeundersökningsperioden, även om marknadsandelarna fortsatte att vara ganska blygsamma och låg på 2,5 % respektive 5,1 % under undersökningsperioden. Andra viktiga importkällor är Filippinerna och Malaysia. Särskilt importen från Filippinerna ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel steg från 5,8 % 2008 till 13,8 % under undersökningsperioden.
(95)
När det gäller Malaysia var utvecklingstendensen nedåtgående under skadeundersökningsperioden, men importen hade fortfarande en marknadsandel på 7.6 % under undersökningsperioden. Importvolymen från Filippinerna steg avsevärt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade emellertid att det genomsnittliga importpriset från Filippinerna var betydligt högre, närmare bestämt omkring 20 % högre än det genomsnittliga priset på fästanordningar av rostfritt stål och delar därav från Indien.
(96)
När det gäller importpriserna var de genomsnittliga priserna på import från övriga tredjeländer överlag relativt stabila under skadeundersökningsperioden och hela tiden högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser och de genomsnittliga priserna på importen från Indien.
(97)
Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
6.3.3. Ekonomisk kris
(98)
Den ekonomiska krisen förklarar delvis varför förbrukningen i unionen sjönk under 2009. Det bör emellertid påpekas att trots att förbrukningen sjönk med 16 % år 2009, steg samtidigt importvolymen från Indien med 30 %.
(99)
Under 2010 och under undersökningsperioden steg förbrukningen i unionen tack vare en allmän ekonomisk återhämtning. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade emellertid bara något, med 3 % under 2010 och med 4,7 % under undersökningsperioden. Detta kan jämföras med en årlig ökning av den indiska importen med 16 % respektive 10 %.
(100)
Under normala ekonomiska förhållanden och om det inte hade funnits något starkt pristryck eller en ökad import från Indien, skulle unionsindustrin kanske ha haft vissa svårigheter att hantera en situation med lägre förbrukning och ökade fasta kostnader per enhet på grund av det minskade kapacitetsutnyttjandet. Lågprisimporten från Indien, varav merparten konstaterades inte vara dumpad, har emellertid förstärkt effekterna av konjunkturnedgången och unionsindustrin kunde inte heller under den allmänna ekonomiska återhämtningen vinna tillbaka den marknadsandel som hade förlorats till den indiska importen.
(101)
Även om den ekonomiska krisen 2008-2009 kan ha bidragit till unionsindustrins dåliga resultat, kan den ändå inte anses ha haft en väsentlig inverkan på den skada som unionsindustrin har lidit
6.3.4. Exportresultat för den unionsindustri som ingick i stickprovet
Tabell 12
2008
2009
2010
UP
Exportförsäljning i ton
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Enhetspris i euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Källa: Svar på frågeformulär från unionstillverkare som ingick i stickprovet.
(102)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins exportförsäljning i volym räknat med 9 %, medan de genomsnittliga exportpriserna sjönk med 10 %. Även om det inte kan uteslutas att den negativa exportutvecklingen kan ha haft en ytterligare negativ inverkan på unionsindustrin, anses denna inverkan inte ha varit väsentlig vad gäller den konstaterade skadan, med tanke på hur liten exportvolym det var fråga om i förhållande till försäljningen på unionsmarknaden.
6.4. Slutsats om orsakssamband
(103)
Ovanstående analys visade att lågprisimporten från Indien ökade avsevärt i fråga om både volym och marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades även att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(104)
Eftersom den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte exporterade fästanordningar av rostfritt stål och delar därav till dumpade priser, anses det emellertid inte gå att med tillräcklig säkerhet fastställa ett orsakssamband mellan den dumpade importen, som utgjorde endast 13 % av den totala exporten från Indien, och den skada som unionsindustrin har lidit. Det kan i själva verket inte hävdas att den dumpade indiska exporten, med tanke på dess begränsade volym och mycket begränsade marknadsandel (2 %) och det faktum att dess pris i genomsnitt var 12 % högre än priserna på den icke-dumpade importen, skulle vara orsaken till den skada som unionsindustrin har lidit.
(105)
Analysen av övriga kända faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada, såsom den icke-dumpade importen, importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisen och exportutvecklingen för den unionsindustri som ingick i stickprovet, visade att den skada som unionsindustrin har lidit tycks bero på den icke-dumpade importen från Indien, som utgjorde 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden och som såldes till betydligt lägre priser än den dumpade importen.
7. AVSLUTANDE AV ANTIDUMPNINGSFÖRFARANDET
(106)
Eftersom det inte finns något faktiskt orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin har lidit, anses antidumpningsåtgärder vara onödiga, varför detta antidumpningsförfarande bör avslutas i enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen.
(107)
Klaganden och alla andra berörda parter underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som lämnades ändrade inte slutsatsen att detta antidumpningsförfarande bör avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, avslutas härmed.
Artikel 2
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2012.