РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 478/2010
av den 1 juni 2010
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 8 september 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till EU av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av EU:s totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande EU-tillverkarna, andra kända EU-tillverkare, de exporterande tillverkarna, importörerna, de användare och andra parter som man visste berördes samt företrädarna för Kina, Sydkorea och Taiwan om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Klaganden, de andra EU-tillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, Sydkorea och Taiwan, importörerna samt användare lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(5)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande, eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Sydkorea samt importörer i EU föreföll vara berörda. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och Sydkorea samt importörer i EU att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten under perioden 1 juli 2008-30 juni 2009.
(6)
Såsom anges i skälen 22-27 inkom elva exporterande tillverkare i Kina med de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. När det gäller Sydkorea lämnade fyra exporterande tillverkare in de begärda upplysningarna och gick med på att ingå i stickprovet.
(7)
På grundval av de upplysningar som mottagits från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna valde kommissionen ut ett stickprov med tre exporterande tillverkare i Kina eller grupper av närstående företag som stod för den största exportvolymen till EU. Samtliga berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de kinesiska myndigheterna tillfrågades och ingen hade några invändningar mot urvalet.
(8)
I Sydkoreas fall lämnade endast fyra exporterande tillverkare in de begärda upplysningarna för stickprovet. Med hänsyn till att så få exporterande tillverkare hade förklarat sig samarbetsvilliga beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
(9)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet och till de exporterande tillverkare som begärde ansökningsformulär i avsikt att ansöka om en enskild undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.
(10)
Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klagandena om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. Berörda parter gavs också möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det förelåg särskilda skäl till att bli hörda.
(11)
Två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom de inte uppfyllde de kriterier som föreskrivs i artikel 17.1 i grundförordningen ansökte om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Det ansågs emellertid att en individuell undersökning av de berörda tillverkande exportörerna skulle medföra ytterligare kontrollbesök på plats samt särskilda analyser och detta skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökan från dessa två exporterande tillverkare om en individuell undersökning inte kunde beviljas.
(12)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga till fyra EU-tillverkare, tio importörer och 68 användare.
(13)
Svar mottogs från den klagande EU-tillverkaren och en ytterligare EU-tillverkare som stödde undersökningen, två icke-närstående importörer samt 33 användare.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och EU:s intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i EU:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanien,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg och dess närstående företag Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrike, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland och Performance Fibers, Guben, Tyskland,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland,
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importörer i EU:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Användare i EU:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumänien,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrike,
-
Mitas AS, Prag, Tjeckien.
Exporterande tillverkare i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Exporterande tillverkare i Sydkorea:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Exporterande tillverkare i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Närstående importörer i EU:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Tillverkare i det jämförbara landet:
-
Performance Fibers, Inc. och Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Förenta staterna.
1.3 Undersökningsperiod
(15)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2008-30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(16)
Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
(17)
Den berörda produkten har utomordentliga egenskaper och en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, löpande band, säkerhetsbälten, rep, nät och geosyntetiska produkter.
(18)
Under undersökningen hävdade vissa parter att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skulle undantas från undersökningen. De hävdade att HMLS-garn har annorlunda egenskaper och andra användningsområden jämfört med annat högstyrkegarn.
(19)
Undersökningen visade emellertid att även om HMLS-garn har vissa säregna egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), har de olika typerna av den berörda produkten samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför som en enda produkt.
2.2 Likadan produkt
(20)
Den produkt som exporteras till EU från Kina, Sydkorea och Taiwan och den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Sydkorea och Taiwan och även i Kina av den kinesiska exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status, samt den produkt som tillverkas och säljs i EU av EU-tillverkare, befanns ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt som likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. STICKPROVSFÖRFARANDE
3.1 Stickprovsförfarande avseende importörer
(21)
Eftersom antalet importörer enligt klagomålet var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att så få importörer visat samarbetsvilja beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
3.2 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina
(22)
Eftersom antalet exporterande tillverkare i Kina var stort angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.
(23)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval uppmanades de exporterande tillverkarna i Kina samt importörer och tillverkare i EU att ge sig till känna inom 15 dagar efter undersökningens inledande och att lämna grundläggande uppgifter om sin exportförsäljning och inhemska försäljning, detaljerade uppgifter om sin tillverkning av den berörda produkten samt namnen på alla närstående företag som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten och närmare uppgifter om dessa företags verksamhet.
(24)
Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna och tillverkarnas intresseorganisation, dvs. Kinas handelskammare för import och export av textilier, avseende urvalet av ett representativt stickprov.
3.2.1 Första urval av samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(25)
Totalt sett gav sig elva exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag i Kina, till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Samtliga av dessa uppgav att de hade exporterat den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i urvalet. Dessa elva exporterande tillverkare betraktades därför som samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen (nedan kallade samarbetsvilliga exporterande tillverkare).
(26)
De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller som inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan importdata från Eurostat och den exportvolym till EU av den berörda produkten som de företag som nämns i skäl 25 uppgav för undersökningsperioden, tyder på att samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket hög (se skäl 73).
3.2.2 Urval för stickprovsförfarandet avseende samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina
(27)
I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av högstyrkegarn till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre företag eller grupper av närstående företag som står för över 65 % av den totala volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten till EU. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de kinesiska myndigheterna, och ingen hade några invändningar mot urvalet.
3.3 Individuell undersökning
(28)
Två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eftersom de inte uppfyllde de kriterier som fastställs i artikel 17.1 i grundförordningen ansökte om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen.
(29)
Såsom anges i skäl 27 begränsades urvalet till ett rimligt antal företag som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De företag som undersöktes inom ramen för undersökningen av dumpning i de berörda länderna anges i skäl 14. Med hänsyn till de kontrollbesök på plats som skulle genomföras hos dessa företag, som i Kinas fall medförde kontroll av ansökningar om marknadsekonomisk status och frågeformulärssvar, ansågs det emellertid att individuella undersökningar skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid.
(30)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att ansökningarna från de två exporterande tillverkarna om en individuell undersökning inte kunde beviljas.
4. DUMPNING
4.1 Allmän metod
(31)
Den allmänna metod som beskrivs här har tillämpats för alla exporterande tillverkare i Sydkorea, Taiwan och den exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status, och med tillämpning av begreppet jämförbart land, även för de två andra exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet men som inte beviljats marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land visar följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet.
4.1.1 Normalvärde
(32)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida varje exporterande tillverkares inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljning till EU.
(33)
Därefter identifierade kommissionen de typer av den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden av de företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till EU.
(34)
För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på den inhemska marknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till EU fastställdes dessutom om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen till oberoende kunder för den jämförbara produkttyp som såldes på export till EU.
(35)
Kommissionen undersökte därefter om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder fastställdes för varje exporterad produkttyp.
(36)
I de fall där försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet, per produkttyp, som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den typen på hemmamarknaden.
(37)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(38)
I de fall där samtliga produkttyper såldes till förlust ansågs de inte ha sålts vid normal handel.
(39)
När det gällde försäljningen av de produkttyper som inte sålts vid normal handel eller som inte sålts i representativa volymer på hemmamarknaden använde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(40)
I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Där så behövdes korrigerades de uppgivna tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att fastställa om försäljning skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.
4.1.2 Exportpris
(41)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i EU fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(42)
I de fall då försäljningen till EU skedde via en närstående importör i EU, fastställdes exportpriserna på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I dessa fall gjordes justeringar för alla de kostnader som importören ådragit sig mellan importen och återförsäljningen, inklusive tullar och skatter, och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och vinstmarginalen fastställdes på grundval av den vinstmarginal som enligt undersökningen hade förvärvats av den oberoende importören av den berörda produkten.
4.1.3 Jämförelse
(43)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.
(44)
För att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som inverkade på priserna och prisjämförbarheten. Lämpliga justeringar gjordes i alla fall där de befanns vara rimliga, korrekta och underbyggda med verifierade bevis.
4.1.4 Dumpningsmarginal
(45)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
4.2 Kina
4.2.1 Bedömning av ansökningar om marknadsekonomisk status
(46)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(47)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
1.
Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
5.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(48)
Alla företag som ingick i urvalet ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ansökningsformuläret för sådan status inom de fastställda tidsfristerna. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen.
(49)
Kontrollen visade att två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.
(50)
En exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde inte kraven i kriterierna 1-3. För det första kunde företaget inte styrka att det uppfyllde kriterium 1 eftersom företagets beslut inte fattades som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande eftersom det konstaterades att det förelåg begränsningar i fråga om dess försäljningsverksamhet, t.ex. en skyldighet att sälja en viss volym av den berörda produkten på hemmamarknaden. För det andra lade företaget inte fram någon bevisning för att dess räkenskaper reviderades i överensstämmelse med IAS. Undersökningen visade att den sökandes bokföring i ett antal fall var inkonsekvent och bristfällig, och vissa överträdelser av IAS-principer konstaterades. Slutligen konstaterades snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av oriktiga bedömningar av nyttjanderätt till mark.
(51)
En annan exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde inte styrka att företaget uppfyllde kriterierna 1 och 3. Företaget kunde inte styrka att dess beslut fattades som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande eftersom det konstaterades att det förelåg liknande begränsningar i fråga om dess försäljningsverksamhet som i skäl 50. Trots att det förelåg ett statligt intyg om detta konstaterades att en del av företagets kapital inte hade tillförts. Dessutom konstaterades snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i form av oriktiga bedömningar av nyttjanderätt till mark.
(52)
En exporterande tillverkare som ingick i urvalet kunde styrka att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och beviljades därför marknadsekonomisk status.
4.2.2 Individuell behandling
(53)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.
(54)
Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller också måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(55)
De exporterande tillverkare som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.
(56)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades preliminärt att följande två kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
4.2.3 Jämförbart land
(57)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).
(58)
I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.
(59)
Ett stort antal berörda parter motsatte sig detta val och föreslog att Taiwan eller Sydkorea skulle användas eftersom de ansåg att dessa länder var lämpligare. Följande relevanta argument framfördes:
a)
Produktionsprocesserna och kostnaderna i Förenta staterna varierar betydligt jämfört med Kina eftersom de maskiner som används i Förenta staterna är gamla och omoderna, medan den utrustning som används av de flesta av de kinesiska tillverkarna är modern och bygger på den allra senaste tekniken. De flesta av de exporterande kinesiska, taiwanesiska och sydkoreanska tillverkarna använder den nya enstegsproduktionstekniken, vilket innebär att de är effektivare än sina amerikanska motsvarigheter.
b)
Det faktum att de taiwanesiska och sydkoreanska exportörerna påstods dumpa sina priser är inte relevant vid valet av ett lämpligt jämförbart land.
c)
Klagandena har närstående företag i Förenta staterna, och det vore inte lämpligt att grunda normalvärdet på uppgifter från dessa närstående företag.
d)
Konkurrensvillkoren i Förenta staterna skiljer sig från de konkurrensvillkor som råder i Kina. Ett enda företag har praktiskt taget monopol på tillverkningen i Förenta staterna, medan det finns ett stort antal tillverkare i såväl Taiwan som Sydkorea och Kina.
(60)
Kommissionen granskade de ovannämnda synpunkterna och ansåg att de var allmänt berättigade när det gällde val av jämförbart land. Det undersöktes närmare huruvida Taiwan eller Sydkorea kunde användas som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina.
(61)
Undersökningen visade särskilt att Taiwan var mer jämförbart med Kina när det gällde slutprodukter. Det konstaterades att det finns exporterande tillverkare i Taiwan som även är verksamma i Kina genom närstående tillverkare och att de i stort sett bedriver verksamhet under liknande förhållanden i båda länderna.
(62)
På grundval av detta ansågs det lämpligare att använda Taiwan som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(63)
Efter det att Taiwan valts som jämförbart land beräknades normalvärdet på grundval av uppgifter som kontrollerats på plats hos de taiwanesiska exporterande tillverkare som samarbetade fullt ut i undersökningen. Normalvärdet fastställdes på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid försäljning på Taiwans hemmamarknad för jämförbara produkttyper, om den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Så var fallet med ett antal exporterade produkttyper.
4.2.4 Normalvärde
4.2.4.1 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status
(64)
Det konstaterades att huvuddelen av den inhemska försäljningen för den exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status kunde anses ha skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Kina under undersökningsperioden.
(65)
För produkttyper som inte sålts i representativa mängder på den inhemska marknaden eller vars försäljning inte skett vid normal handel, var det nödvändigt att konstruera normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.2.4.2 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet men som inte beviljades marknadsekonomisk status
(66)
Såsom nämns i skälen 57-63 måste normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi, i detta fall Taiwan.
(67)
För övriga exporterade produkttyper, som antingen inte sålts vid normal handel i Taiwan eller inte sålts i representativa mängder av de taiwanesiska tillverkarna på deras inhemska marknad fick normalvärdet konstrueras. Normalvärdena konstruerades i enlighet med skäl 40.
4.2.5 Exportpris
(68)
All försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på EU:s marknad gick direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
4.2.6 Jämförelse
(69)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner, rabatter, avdrag och indirekta skatter.
4.2.7 Dumpningsmarginaler
4.2.7.1 För de exporterande tillverkare som ingick i urvalet
(70)
För de företag som ingick i urvalet jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.
(71)
På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid EU:s gräns, före tull:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 För andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare
(72)
Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, bortsett från marginalen för den exporterande tillverkare vars dumpningsmarginal fastställts till noll. Utifrån detta fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet preliminärt till 8,9 %.
(73)
För alla andra exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. En jämförelse gjordes mellan den sammanlagda exportmängd som alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade angett i sina frågeformulär och den sammanlagda dumpade importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 100 %. Utifrån detta bedömdes samarbetsviljan som hög, och det ansågs därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.
(74)
På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 9,3 %.
4.3 Sydkorea
4.3.1 Normalvärde
(75)
För det stora flertalet av de produkttyper som sålts på export till EU av samtliga fyra undersökta företag konstaterades det att den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Sydkorea under undersökningsperioden.
(76)
För de produkttyper för vilka försäljningen inte hade ägt rum vid normal handel eller för vilka den inhemska försäljningen inte hade skett i representativa mängder fick normalvärdet konstrueras. Samtliga fyra undersökta företag hade inhemsk försäljning av vissa produkttyper som inte hade skett i representativa mängder eller vid normal handel. I dessa fall konstruerades normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.3.2 Exportpris
(77)
En del av en exporterande tillverkares exportförsäljning gjordes direkt till en närstående importör i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare och enligt den metod som anges i skäl 42.
(78)
Den återstående exporten av den berörda produkten av den nämnda exporterande tillverkaren och all exportförsäljning av de tre andra exporterande tillverkarna gjordes direkt till oberoende kunder i EU. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
4.3.3 Jämförelse
(79)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner.
(80)
Samtliga fyra företag som ingick i undersökningen begärde en justering för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen, med motiveringen att importavgifter togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades eller inte betalades när produkten såldes för export till EU.
(81)
Detta påstående ansågs sakna grund, eftersom inget av de fyra företagen kunde visa att de importavgifter som restituerats till dem hängde samman med export av den berörda produkten till EU.
4.3.4 Dumpningsmarginaler
(82)
För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.
(83)
På denna grundval konstaterades att dumpningsmarginalerna, uttryckta i % av importpriset cif vid EU:s gräns före tull, för samtliga berörda exporterande tillverkare i Sydkorea underskred den miniminivå på 2 % som anges i artikel 9.3 i grundförordningen.
(84)
Det ska noteras att de fyra sydkoreanska exporterande tillverkarna enligt Eurostats uppgifter svarar för all export till EU med ursprung i det landet. Det anses därför preliminärt att ett införande av antidumpningsåtgärder med avseende på import med ursprung i Sydkorea inte är berättigat.
(85)
Skulle dessa undersökningsresultat bekräftas i ett senare skede av undersökningen bör förfarandet avslutas med avseende på Sydkorea.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normalvärde
(86)
För de flesta av de produkttyper som sålts på export till EU av de båda undersökta taiwanesiska företagen konstaterades det att den inhemska försäljningen hade skett i representativa mängder och vid normal handel. Normalvärdet för dessa produkttyper fastställdes i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på den inhemska marknaden i Taiwan under undersökningsperioden.
(87)
För de produkttyper för vilka försäljningen inte hade skett vid normal handel eller för vilka den inhemska försäljningen inte hade skett i representativa mängder fick normalvärdet konstrueras. Båda de undersökta företagen hade inhemsk försäljning av vissa produkttyper som inte hade skett i representativa mängder eller vid normal handel. I dessa fall konstruerades normalvärdet enligt den metod som anges i skäl 40.
4.4.2 Exportpris
(88)
All exportförsäljning av de båda exporterande tillverkarna på EU:s marknad gjordes direkt till oberoende kunder i EU. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
4.4.3 Jämförelse
(89)
För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På grundval av detta beviljades för samtliga undersökta exporterande tillverkare i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner, rabatter och avdrag.
4.4.4 Dumpningsmarginaler
(90)
För varje företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande produkttyp, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.
(91)
På grundval av detta fastställdes följande dumpningsmarginaler, uttryckta i % av priset cif vid EU:s gräns, före tull:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
miniminivå
(92)
När det gäller import med ursprung i Taiwan ska det noteras att de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarar för all sådan export enligt Eurostats uppgifter. En landsomfattande dumpningsmarginal fastställdes för Taiwan. Det konstaterades att den landsomfattande dumpningsmarginalen understeg den miniminivå på 2 % som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Det anses därför preliminärt att ett införande av antidumpningsåtgärder med avseende på import med ursprung i Taiwan inte är berättigat.
(93)
Skulle dessa undersökningsresultat bekräftas i ett senare skede av undersökningen bör förfarandet avslutas med avseende på Taiwan.
5. EU-INDUSTRIN
5.1 Tillverkningen i EU
(94)
All tillgänglig information om EU-tillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från EU-tillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning.
(95)
På grundval av detta beräknades EU:s sammanlagda tillverkning uppgå till omkring 121 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingick tillverkningen hos alla EU-tillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa EU:s sammanlagda tillverkning och förbrukning. De tillverkare som inte gav sig till känna står för omkring 22 % av EU:s sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. Ingen av de kända EU-tillverkarna förhöll sig neutrala till eller motsatte sig inledandet av undersökningen.
(96)
Tillverkningsvolymen hos de EU-tillverkare som stödde klagomålet uppgick till 94 000 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarade omkring 78 % av EU:s beräknade totala tillverkning.
5.2 Definition av EU-industrin
(97)
Såsom nämns i skäl 96 visade undersökningen att de samarbetsvilliga EU-tillverkare som stödde klagomålet stod för omkring 78 % av den totala tillverkningen i EU under undersökningsperioden. Dessa tillverkare anses därför utgöra EU-industrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
6. SKADA
6.1 Förbrukning i EU
(98)
Förbrukningen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och EU-industrins sammanlagda försäljning på EU-marknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.
(99)
Såsom nämns i skäl 95 användes i avsaknad av annan information i stället de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för deras tillverkning och försäljning av högstyrkegarn under skadeundersökningsperioden.
Tabell 1
EU:s förbrukning
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(100)
Totalt sett minskade EU:s förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att förbrukningen först ökade med 20 % under åren 2005-2007, och därefter minskade med 22 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på minskad efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen.
6.2 Import till EU från de berörda länderna
6.2.1 Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna
(101)
Kommissionen undersökte huruvida importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(102)
När det gäller importen från Taiwan och Sydkorea gjordes den preliminära bedömningen såsom anges ovan att varken den taiwanesiska eller den sydkoreanska importen gjordes till dumpade priser under undersökningsperioden.
(103)
Därför drogs preliminärt slutsatsen att ingen sammantagen bedömning av verkningarna av importen från Sydkorea och Taiwan och den dumpade importen från Kina ska göras.
6.2.2 Dumpad import från Kina
(104)
Det ska noteras att man konstaterade att en exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet inte dumpade sina produkter på EU-marknaden. Denna tillverkares export bör därför inte tas med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på EU-marknaden.
(105)
För att inte riskera att röja känsliga affärsuppgifter som rör den nämnda tillverkaren ansågs det av sekretesskäl emellertid inte lämpligt att lägga fram offentligt tillgängliga uppgifter, från t.ex. Eurostat, från vilka uppgifterna för den exporterande tillverkare som konstaterades inte bedriva dumpning på EU-marknaden tagits bort.
(106)
Den första tabellen nedan omfattar därför all import av högstyrkegarn med ursprung i Kina, och den andra tabellen visar uppgifterna avseende den dumpade importen på EU-marknaden under skadeundersökningsperioden i indexerad form.
Tabell 2a
All import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Marknadsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Pris (euro/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Källa: Eurostat.
(107)
Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade dramatiskt med tre gånger under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna minskade med 17 %. Till följd av detta ökade Kinas marknadsandel betydligt, från 7,3 % 2005 till 23,6 % under undersökningsperioden. Undersökningen visade att även under perioden mellan 2007 och undersökningsperioden, när förbrukningen minskade med 22 %, ökade importvolymen från Kina med 15 %. Som en följd av detta ökade Kinas marknadsandel med 7,7 procentenheter.
6.2.2.1 Den dumpade importens volym, pris och marknadsandel
Tabell 2b
Dumpad import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Index
100
240
582
728
714
Marknadsandel
Index
100
227
485
667
768
Pris (euro/ton)
Index
100
67
61
63
61
Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.
(108)
Den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till att Kinas marknadsandel ökades med mer än sju gånger. Dessutom visade undersökningen att marknadsandelen för den dumpade importen ökade betydligt under undersökningsperioden, trots minskningen i förbrukning.
(109)
De genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina minskade med 39 % under skadeundersökningsperioden, och underskred EU-industrins priser under undersökningsperioden, vilket redogörs för i skäl 112.
6.2.2.2 Prisunderskridande
(110)
I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes EU-industrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på EU-marknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Kina till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullrättigheter och kostnader efter import.
(111)
De kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja var mycket hög, och de stod för 69 % av den sammanlagda exportvolymen från Kina till EU under undersökningsperioden. Med tanke på att det konstaterades att en kinesisk exporterande tillverkare inte dumpade sina produkter på EU-marknaden, har det företagets import inte beaktats i analysen av prisunderskridande.
(112)
Jämförelsen visade att priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i EU under undersökningsperioden underskred EU-industrins priser med 24,2 %.
6.3 EU-industrins ekonomiska situation
6.3.1 Inledande anmärkningar
(113)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på EU-industrin en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för EU-industrins tillstånd från 2005 till undersökningsperiodens slut.
6.3.2 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
Tabell 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Kapacitetsutnyttjande
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Källa: Svar på frågeformuläret.
(114)
Som framgår av ovanstående tabell minskade EU-industrins tillverkning med 36 % under skadeundersökningsperioden. Det ska noteras att även om förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007 förblev EU-industrins produktion stabil under den perioden, för att därefter minska betydligt mellan 2007 och undersökningsperioden i linje med minskningen i EU:s förbrukning.
(115)
EU-industrin minskade sin produktionskapacitet till omkring 144 000 ton under undersökningsperioden. På grund av den stagnerande försäljningen och de minskade produktionsvolymerna minskade emellertid utnyttjandet av tillgänglig kapacitet från 91 % 2005 till 65 % under undersökningsperioden. Den huvudsakliga minskningen skedde mellan 2007 och undersökningsperioden.
6.3.3 Försäljningsvolym och marknadsandel
(116)
De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på EU-marknaden.
Tabell 4
2005
2006
2007
2008
UP
Försäljningsvolym (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Marknadsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Källa: Svar på frågeformuläret.
(117)
Medan förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007, ökade EU:s försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på EU-marknaden endast med 4 %. Detta innebär att EU-industrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under den perioden. Samtidigt som förbrukningen i EU minskade med 22 % under återstoden av skadeundersökningsperioden minskade dessutom EU-industrins försäljningsvolym ännu mer, med 31 %. Följaktligen minskade EU-industrins försäljningsvolym kontinuerligt och betydligt, och förlusten av marknadsandelar var så hög som 11,9 procentenheter under undersökningsperioden.
6.3.4 EU-industrins genomsnittliga priser per enhet
(118)
EU-industrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2007 och undersökningsperioden, och sammanföll följaktligen med den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina. Följaktligen tvingades EU-industrin att sänka sina försäljningspriser trots de ökade råvarupriserna, särskilt under undersökningsperioden.
Tabell 5
2005
2006
2007
2008
UP
Genomsnittspris (euro/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
(119)
Det konstaterades att EU-industrins genomsnittliga produktionskostnad faktiskt ökade med 6 % mellan 2005 och undersökningsperioden. Detta berodde främst på en ökning av priset på PET-chips (polyetylentereftalat), som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av högstyrkegarn. Genomsnittspriset för PET-chips ökade med 12 % under åren 2005-2008, för att sedan minska till samma nivå som rådde under 2005. Under samma period tvingades emellertid EU-industrin att hålla sina försäljningspriser nere för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten. Detta ledde till att EU-industrins försäljningspriser var betydligt lägre än kostnaderna under undersökningsperioden.
6.3.5 Lager
(120)
Lagren utgjorde omkring 15 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. EU-industrins lager minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2007 och undersökningsperioden. Denna lagerminskning ska emellertid bedömas mot bakgrund av den minskade verksamhetsgraden efter nedskärningarna i EU-industrin.
Tabell 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lager (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Källa: Svar på frågeformuläret.
6.3.6 Sysselsättning, löner och produktivitet
Tabell 7
2005
2006
2007
2008
UP
Sysselsättning - heltidsekvivalent
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Arbetskostnader (euro/heltidsekvivalent)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Källa: Svar på frågeformuläret.
(121)
På grund av nedskärningarna i EU-industrin minskade antalet anställda betydligt, närmare bestämt med 23 %, under skadeundersökningsperioden. Den minskade produktiviteten bör ses mot bakgrund av den allmänna karaktären hos nedskärningar, där personalminskningar följer den minskade produktionen först efter en viss försening. När det gäller arbetskostnaderna ökade de något med 6 % under undersökningsperioden.
6.3.7 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
Tabell 8
2005
2006
2007
2008
UP
Lönsamhet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassaflöde i 1 000 euro
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringar i 1 000 euro
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Räntabilitet
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Källa: Svar på frågeformuläret.
(122)
EU-industrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt av den likadana produkten uttrycktes i % av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden sjönk EU-industrins lönsamhet dramatiskt från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden. Trots att förbrukningen i EU visade en ökande tendens under åren 2005-2007 kunde EU-industrin inte dra nytta av denna gynnsamma utveckling på grund av den dumpade lågprisimporten från Kina.
(123)
Utvecklingen av kassaflödet, som visar industrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet sjönk följaktligen avsevärt under undersökningsperioden. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling i linje med EU-industrins negativa resultat under skadeundersökningsperioden.
(124)
Till följd av detta begränsades EU-industrins investeringsförmåga eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden, vilket i sin tur ledde till att investeringarna minskade med 89 % under skadeundersökningsperioden.
6.3.8 Tillväxt
(125)
Medan förbrukningen i EU ökade med 20 % under åren 2005-2007, lyckades EU-industrin endast öka sin försäljningsvolym på EU-marknaden med 4 %, och därmed förhindrades EU-industrin att dra fördel av den ökade förbrukningen i EU. När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var minskningen med 29 % i EU-industrins försäljningsvolym långt mer uttalad än minskningen med 7 % av förbrukningen i EU. Till följd av detta minskade även EU-industrins marknadsandel avsevärt med 12 procentenheter under samma period.
6.3.9 Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen
(126)
De dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i dumpningsavsnittet är högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.
6.4 Slutsats om skada
(127)
Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, som tillverkning (- 36 %), kapacitetsutnyttjande (- 28 %), försäljningsvolym till icke-närstående kunder på EU:s marknad (- 29 %), marknadsandel (- 12 procentenheter) och produktivitet (- 16 %) försämrades under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde (- 241 %) och lönsamhet (- 16,3 procentenheter) allvarligt. Detta innebär att EU-industrins kapitalanskaffningsförmåga också särskilt undergrävdes under undersökningsperioden.
(128)
Man fann att de största förlusterna skedde under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden när de dumpade importerna från Kina fortfarande förekom i stora volymer på EU-marknaden, trots en betydande minskning av EU:s förbrukning, och underskred EU-industrins priser med över 24 % under undersökningsperioden.
(129)
Undersökningen visade också att EU-industrins produktionskostnader nådde sin högsta nivå 2008, vilket främst berodde på den kraftiga ökningen av priserna på den huvudsakliga råvaran. Under undersökningsperioden lyckades EU-industrin hålla kvar och kontrollera sina produktionskostnader genom rationaliseringsinsatser och till följd av minskningen av priserna på polyetylentereftalat, som huvudsakligen skedde under den andra halvan av undersökningsperioden. På grund av det avsevärda prisunderskridande som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden kunde EU-industrin emellertid inte öka sina försäljningspriser för att täcka kostnaderna. Detta ledde till att EU-industrins ekonomiska situation försämrades betydligt under undersökningsperioden.
(130)
Mot denna bakgrund kan slutsatsen dras att EU-industrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
7. ORSAKSSAMBAND
7.1 Inledning
(131)
I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina har vållat EU-industrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade EU-industrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
7.2 Den dumpade importens verkningar
(132)
Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till att dess andel av EU-marknaden ökade med över sju gånger mellan 2005 och undersökningsperioden. Det konstaterades även att volymen av dumpad import från Kina förblev hög och att dess marknadsandel till och med ökade med 15 % under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden, när EU:s förbrukning minskade med omkring 15 %.
(133)
Under skadeundersökningsperioden minskade EU-industrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden sjönk EU-industrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots den minskade efterfrågan på EU-marknaden.
(134)
När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk de med 39 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av EU-industrin på EU-marknaden. Följaktligen förhindrades EU-industrin från att höja sina priser för att täcka de ökade råvarupriserna. Detta ledde till att EU-industrins lönsamhet på EU:s marknad minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 122).
(135)
Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned.
(136)
Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utsatte EU-marknaden för anses därför ha gjort det omöjligt för EU-industrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under 2008, när priserna på PET-chips nådde en topp. Det är en förklaring till EU-industrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet.
(137)
Mot bakgrund av detta drogs därför preliminärt slutsatsen att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på EU-industrins ekonomiska situation.
7.3 Verkningar av andra faktorer
7.3.1 Utvecklingen av efterfrågan på EU-marknaden
(138)
Såsom nämns i skäl 100 ökade först EU:s förbrukning av högstyrkegarn under åren 2005-2007, för att sedan minska under 2008 och under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden förlorade EU-industrin betydande marknadsandelar. Även om det inte kan uteslutas att denna negativa utveckling av EU:s förbrukning mellan 2008 och undersökningsperioden kan ha haft en negativ inverkan på EU-industrins situation, är det anmärkningsvärt att de kinesiska exporterande tillverkarna under samma tid lyckades öka sin marknadsandel. Det anses följaktligen att EU-industrins försämrade ekonomiska situation inte kan förklaras av den minskade efterfrågan, utan huvudsakligen orsakades av den plötsliga ökningen av importen från Kina och det prisunderskridande som utövades av de kinesiska exporterande tillverkarna.
7.3.2 Råvarupriser
(139)
Priserna på råvaror, huvudsakligen PET-chips, ökade betydligt mellan 2005 och 2008. Därefter minskade de under den andra halvan av undersökningsperioden och nådde samma nivå som 2005 vid undersökningsperiodens slut.
(140)
Undersökningen bekräftade att EU-industrins produktionskostnader för att tillverka högstyrkegarn följde samma tendens som utvecklingen av råvarupriserna och ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. På en marknad som styrs av rättvisa handelsvillkor, dvs. i avsaknad av skadevållande dumpning, kan det emellertid förväntas att priserna regelbundet anpassas till de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Så skedde inte i detta fall. EU-industrin tvingades faktiskt att hålla sina försäljningspriser låga för att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina, vilket ledde till en avsevärt försämrad lönsamhet. Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att det prisunderskridande som de kinesiska exporterande tillverkarna utövade pressade ned priserna på EU-marknaden och förhindrade EU-industrin från att höja sina försäljningspriser för att täcka kostnaderna.
7.3.3 EU-industrins produktion för egna behov
(141)
Undersökningen visade att endast en tillverkare i EU som samarbetade i undersökningen var vertikalt integrerad och att produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i nästa led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i nästa led i förädlingskedjan. Användningen inom samma företagsgrupp förblev stabil under skadeundersökningsperioden och svarade för omkring 7 % av produktionsvolymen.
(142)
Mot denna bakgrund ansågs EU-industrins produktion för egna behov inte ha bidragit till den försämrade ekonomiska situationen, framför allt under undersökningsperioden.
7.3.4 EU-industrins exportresultat och produktivitet
(143)
Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på EU-industrins situation på EU-marknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats. Analysen visade att EU-industrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev blygsam (omkring 3 %) under skadeundersökningsperioden. Minskningen av exportförsäljningsvolymen från omkring 18 000 ton 2005 till omkring 7 000 ton under undersökningsperioden kan förklaras av den minskade produktionen under samma period. Exportpriset var emellertid högre än EU-industrins pris gentemot dess kunder på EU-marknaden. Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte var en förklaring till den skadenivå som EU-industrin vållats och framför allt inte till den kraftigt minskade lönsamheten under undersökningsperioden.
7.3.5 Import från andra tredjeländer
(144)
Importvolymerna och priserna på importen från andra tredjeländer mellan 2005 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:
Tabell 9
Andra tredjeländer
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Marknadsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Pris (euro/ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Källa: Eurostat.
(145)
De andra tredjeländer som exporterar högstyrkegarn till EU är främst Schweiz, Vitryssland, Japan och Thailand. Såsom visas i tabellen ovan var den kombinerade importvolymen från dessa länder relativt låg i förhållande till EU:s förbrukning, och minskade med 45 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga importpriserna förblev stabila och relativt höga under undersökningsperioden.
(146)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
7.3.6 Import från Sydkorea och Taiwan
(147)
När det gäller importen från Taiwan och Sydkorea drogs preliminärt slutsatsen, såsom nämns ovan, att den inte gjordes till dumpade priser under undersökningsperioden. Denna import visas i tabellerna 10 och 11 nedan.
Tabell 10
Total import från Sydkorea
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Marknadsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Pris (euro/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Källa: Eurostat.
(148)
Såsom framgår av tabellen ovan följde importvolymerna från Sydkorea i stort sett samma utveckling som förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Importvolymen ökade från 17 542 ton 2005 till 24 580 ton under undersökningsperioden. Detta ledde till en ökning av deras marknadsandel från 7,9 % 2005 till 11,9 % under undersökningsperioden. Det är emellertid anmärkningsvärt att importvolymen minskade betydligt mellan 2007 och undersökningsperiodens slut.
(149)
Det är också anmärkningsvärt att de genomsnittliga priserna på importen från Sydkorea minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden, men ändå förblev högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under samma period.
Tabell 11
Total import från Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Volym (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Marknadsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Pris (euro/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Källa: Eurostat.
(150)
När det gäller importen från Taiwan ökade den från 7 343 ton 2005 till 8 163 ton under undersökningsperioden, dvs. med 11 %. Samtidigt ökade Taiwans marknadsandel något, från 3,3 % 2005 till 4 % under undersökningsperioden. Precis som den sydkoreanska importen minskade den taiwanesiska importvolymen betydligt mellan 2007 och undersökningsperiodens slut.
(151)
De genomsnittliga priserna på importen från Taiwan minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden, men förblev ändå avsevärt högre än priserna på importen från Kina under samma period.
(152)
Mot bakgrund av ovanstående kan det inte uteslutas att importen från Sydkorea och Taiwan i viss utsträckning kan ha bidragit till den väsentliga skada som EU-industrin lidit. Importvolymerna och priserna under undersökningsperioden förefaller emellertid inte ligga på en sådan nivå att de skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som EU-industrin lidit.
7.3.7 Andra tillverkare i EU
(153)
Analysen av de uppgifter som rör EU-marknaden tyder på att alla övriga EU-tillverkare inte vann marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inte att det förekom något särskilt problem i fråga om konkurrens mellan EU-tillverkarna eller någon snedvridning av handeln som skulle kunna förklara den väsentliga skada som EU-industrin vållats.
(154)
Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att de tillverkare som inte omfattas av definitionen av EU-industrin inte bidrog till den skada som EU-industrin lidit.
7.4 Slutsats om orsakssamband
(155)
Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att denna import skedde till dumpade priser som var lägre än EU-industrins priser för liknande produkttyper på EU-marknaden.
(156)
Denna ökning av volymen och marknadsandelarna för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med en totalt sett ökad efterfrågan i EU under perioden 2005-2007, men även med en negativ utveckling för marknadsandelarna för EU-industrin under undersökningsperioden. Mellan 2007 och undersökningsperioden, när efterfrågan i EU sjönk, lyckades de kinesiska exporterande tillverkarna dessutom öka sin marknadsandel. Samtidigt konstaterades en fortsatt negativ utveckling när det gäller EU-industrins marknadsandelar och en försämring av de huvudsakliga indikatorer som påverkade dess ekonomiska situation under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade faktiskt EU-industrins lönsamhet med över 16 procentenheter till följd av den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina, som kontinuerligt underskred EU-industrins priser. Detta ledde till kraftiga förluster under undersökningsperioden.
(157)
Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla EU-industrin skada visade att ingen av dessa föreföll bryta det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som EU-industrin lidit.
(158)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för EU-industrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
8. EU:S INTRESSE
8.1 Inledande anmärkning
(159)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i EU:s intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Analysen av EU:s intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos EU-industrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
8.2 EU-industrin
(160)
EU-industrin består av fyra tillverkare som har sin verksamhet i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer avseende den berörda produkten.
(161)
Den dumpade importen från Kina har vållat EU-industrin väsentlig skada. Det erinras om att alla skadeindikatorer för EU-industrin utvecklades negativt under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med EU-industrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet, i stor utsträckning. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av EU-industrins ekonomiska situation mycket trolig.
(162)
Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återställs på EU-marknaden och att priset på högstyrkegarn speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för EU-industrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorat under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet.
(163)
Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina ligger i EU-industrins intresse.
8.3 Importörer
(164)
Kommissionen skickade frågeformulär till tio importörer i EU. Endast två importörer, med verksamhet i Tyskland och Spanien och som står för 15,4 % respektive 0,2 % av den sammanlagda importen från Kina, samarbetade i undersökningen. När det gäller den första importören visade undersökningen att företaget endast importerade från Kina och att nästan hela dess omsättning avsåg den berörda produkten. Enligt det värsta scenariot skulle en antidumpningstull på 9 % leda till en betydande minskning av företagets lönsamhet, och det skulle kunna bli förlustbringande. Det anses emellertid att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, med tanke på dess starka marknadsställning bland vissa stora användare. Dessutom kan företaget återgå till andra försörjningskällor, åtminstone på längre sikt. När det gäller den andra importören stod den berörda produkten endast för en begränsad andel av företagets totala verksamhet (0-5 %), och eventuella negativa verkningar av de föreslagna åtgärderna kommer sannolikt att vara försumbara.
(165)
Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder visserligen skulle inverka negativt på en av dessa importörer, men att importören skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder och/eller byta till andra försörjningskällor. Följaktligen skulle införandet av provisoriska åtgärder generellt sett inte ha någon betydande negativ inverkan på importörerna.
8.4 Användare
(166)
Användarna av högstyrkegarn har visat ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Dessa samarbetsvilliga användare stod för 25 % av den sammanlagda importen från Kina. Dessa företag är spridda över hela EU och är verksamma inom olika industrisektorer, t.ex. inom däcktillverkning och fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar.
(167)
Av tydlighetsskäl, och med tanke på att införandet av provisoriska åtgärder skulle inverka på användarna på olika sätt beroende på vilken sektor de är verksamma i, analyserades inverkan på användarna genom att dela in dem i separata industrisektorer enligt beskrivningen nedan.
(168)
När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Enligt de uppgifter som lämnats av däcktillverkarna var andelen högstyrkegarn i förhållande till tillverkningskostnaden för ett däck relativt begränsad, dvs. mindre än 1 % i genomsnitt, och den genomsnittliga vinsten för däcktillverkningsbranschen uppgick till omkring 2 %. Ingen av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Om en provisorisk antidumpningstull skulle införas anses det följaktligen att dessa användare inte skulle påverkas av åtgärderna mot import från Kina. Om någon av användarna inom denna sektor skulle importera från Kina finns det dessutom ett antal alternativa försörjningskällor.
(169)
I fråga om fordonssektorn (främst tillverkning av säkerhetsbälten och krockkuddar) mottogs sex svar på frågeformuläret från dessa användare. Dessa sex företag stod för 5 % av den sammanlagda importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden. Det konstaterades att de produkter där högstyrkegarn används i genomsnitt utgjorde mindre än 4 % av dessa företags totala omsättning, och att den genomsnittliga vinsten inom denna bransch var omkring 3 %. Dessutom konstaterades det att de sex företagen huvudsakligen köpte in högstyrkegarn från EU-tillverkare, och att endast 11 % av deras inköp utgjordes av import från Kina. Införandet av provisoriska åtgärder mot import från Kina kommer därför sannolikt inte att påverka fordonssektorn allvarligt totalt sett, eftersom dessa företag befanns vara lönsamma och Kina inte var deras huvudsakliga försörjningskälla.
(170)
När det gäller reptillverkarna mottogs tre svar på frågeformuläret, som motsvarade mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen produkter där högstyrkegarn används utgjorde omkring 18 % av företagens totala verksamhet, och den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna bransch var cirka 8 % under undersökningsperioden. Därför konstaterades det att införandet av en provisorisk antidumpningstull mot import från Kina sannolikt endast obetydligt kommer att minska deras vinstmarginal. Undersökningen visade även att under undersökningsperioden kom huvuddelen av importen (66 %) från Kina, medan 20 % kom från Sydkorea. Om åtgärder skulle införas skulle denna sektor sannolikt inte påverkas allvarligt eftersom inverkan på vinstmarginalen är begränsad och det finns andra försörjningskällor.
(171)
Vissa reptillverkare har hävdat att eftersom högstyrkegarn främst används inom andra sektorer, t.ex. industrisektorn och fordonsindustrin, skulle införandet av antidumpningsåtgärder leda till en begränsad tillgång på de typer av högstyrkegarn som används av reptillverkarna, eftersom EU-tillverkarna skulle inrikta sig på de stora marknaderna först och försörja de återstående sektorerna endast om de hade ledig kapacitet. Det ska emellertid noteras att andra försörjningskällor finns tillgängliga, däribland EU-industrin, Sydkorea och Taiwan och andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför.
(172)
När det gäller användare som är verksamma inom sektorn för industritillämpningar, såsom takläggning, bälten, remmar och industritextilier, mottogs sammanlagt 19 svar på frågeformuläret. Dessa användare stod för 19 % av den sammanlagda importen från Kina under undersökningsperioden. Enligt den information som finns tillgänglig för denna sektor uppgår andelen av den verksamhet där högstyrkegarn används till 64 % av den sammanlagda verksamheten, och den genomsnittliga vinsten inom denna bransch uppgår till 13 %. Antidumpningsåtgärderna kommer sannolikt endast att minska den genomsnittliga vinstmarginalen obetydligt inom denna sektor. Undersökningen visade också att dessa användare huvudsakligen köper in högstyrkegarn från EU-tillverkare och från Kina. Införandet av åtgärder mot import från Kina kommer sannolikt inte att ha en negativ inverkan på denna sektor, med tanke på den begränsade inverkan på vinstmarginalen och att det finns andra försörjningskällor.
(173)
Vissa användare hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle påverka dem negativt på två sätt. De hävdade att det inte bara skulle råda brist på tillgängliga alternativa försörjningskällor, utan att de berörda länderna även skulle skifta sin export från den berörda produkten till produkter på marknaden i efterföljande led.
(174)
När det gäller argumentet att det inte kommer att finnas några alternativa försörjningskällor tillgängliga ska det för det första noteras att inga provisoriska åtgärder kommer att införas mot import från Sydkorea och Taiwan. Såsom nämns i skäl 171 finns dessutom andra försörjningskällor från andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder tillgängliga. För det andra visade undersökningen när det gäller EU-industrins försörjning på vissa brister i en del EU-tillverkares försörjning till vissa användare. Analysen visade emellertid inte att dessa brister skulle ha uppstått regelbundet. På grundval av detta, och särskilt med tanke på att det finns andra tillgängliga försörjningskällor, avvisades detta argument.
(175)
När det gäller argumentet att tillverkare av högstyrkegarn i de berörda länderna skulle skifta sin export till marknaden i efterföljande led ska det noteras att provisoriska åtgärder inte kommer att införas mot import från Sydkorea och Taiwan. Även om de kinesiska exporterande tillverkarna skiftar en del av sin export till marknaden i efterföljande led anses det att användarna av högstyrkegarn bör kunna förbli konkurrenskraftiga eftersom de fortfarande kan använda högstyrkegarn från andra leverantörer som inte är föremål för åtgärder. Detta argument avvisades därför.
(176)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas negativt av åtgärderna mot import från Kina, förefaller inverkan på användarna inom de olika industrisektorerna att bli begränsad totalt sett. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför preliminärt slutsatsen att inverkan på användarna av den berörda produkten av antidumpningsåtgärderna mot import av högstyrkegarn med ursprung i Kina sannolikt inte kommer att bli väsentlig.
8.5 Slutsats om EU:s intresse
(177)
Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om EU:s intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av högstyrkegarn med ursprung i Kina.
9. BESLUT ATT INTE INFÖRA TULLAR
(178)
Mot bakgrund av undersökningsresultatet att de landsomfattande viktade genomsnittliga dumpningsmarginalerna för import med ursprung i Sydkorea och Taiwan är minimala, införs ingen provisorisk antidumpningstull för import med ursprung i dessa länder.
10. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
10.1 Nivå för undanröjande av skada
(179)
Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och EU:s intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att EU-industrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.
(180)
Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som EU-industrin lidit.
(181)
Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för EU-industrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i EU under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Det anses att den vinst som skulle kunna uppnås om det inte förekom någon dumpad import borde beräknas på året 2005, som är det enda år då EU-industrin lyckades uppnå lönsamma nivåer och då det inte förekom lika mycket kinesisk import på EU-marknaden. Det anses därför att en vinstmarginal på 3 % av omsättningen skulle kunna vara en lämplig miniminivå som EU-industrin kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.
(182)
På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för EU-industrins likadana produkt. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att produktionskostnaden ökades med den ovannämnda vinstmarginalen på 3 %.
(183)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som EU-industrin sålde på EU-marknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.
10.2 Provisoriska åtgärder
(184)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.
(185)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för övriga företag) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.
(186)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(187)
För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till EU under undersökningsperioden.
(188)
Följande dumpnings- och skademarginaler har fastställts:
Företag
Dumpningsmarginal
Skademarginal
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ej tillämpligt
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
8,9 %
57,3 %
Övriga företag
9,3 %
57,6 %
11. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN
(189)
Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat, och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Deras kommentarer kommer att analyseras och, om det är motiverat, beaktas innan några slutgiltiga avgöranden träffas. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
2. Följande preliminära antidumpningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt EU:s gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tullsats (%)
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Företag som förtecknas i bilagan
8,9
A977
Övriga företag
9,3
A999
3. Övergång till fri omsättning i EU av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2010.