РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 януари 2012 година
за установяване дали Унгария е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г.
(2012/139/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 8 от него,
като взе предвид препоръката на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 126, параграф 1 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерен държавен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за засилване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост. Пактът за стабилност и растеж включва Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1), който бе приет, за да ускори допълнително коригирането на прекомерните дефицити по консолидирания държавен бюджет.
(3)
С Решение 2004/918/ЕО (2), прието на 5 юли 2004 г., Съветът, по препоръка на Комисията, реши в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), че в Унгария съществува прекомерен бюджетен дефицит (3).
(4)
На 5 юли 2004 г. Съветът, по препоръка на Комисията, отправи препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, за предприемане на действия от страна на унгарските власти в средносрочен план, за да намалят дефицита под 3 % от БВП до 2008 г. С Решение 2005/348/ЕО (4), прието на 18 януари 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета.
(5)
На 8 март 2005 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие втора препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, потвърждаваща 2008 г. като краен срок за корекция на прекомерния дефицит. След значителното влошаване на бюджетните перспективи в Унгария, с Решение 2005/843/ЕО (5), прието на 8 ноември 2005 г., Съветът установи в съответствие с член 104, параграф 8 от ДЕО, че Унгария за втори път не е предприела ефективни действия, в отговор на препоръките на Съвета.
(6)
На 10 октомври 2006 г. Съветът, по препоръка на Комисията, прие съответно трета препоръка в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО към Унгария, с която срокът за коригиране на прекомерния дефицит бе удължен до 2009 г. На 7 юли 2009 г. Съветът в своята препоръка, приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, стигна до заключението, че би могло да се счита, че унгарските власти са предприели ефективни действия в отговор на препоръките от октомври 2006 г. На фона на значителното влошаване на конюнктурата в контекста на икономическата и финансова криза Съветът отправи ревизирана версия на третата препоръка по член 104, параграф 7 от ДЕО.
(7)
В препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. унгарските власти се призовават да прекратят съществуващия прекомерен дефицит най-късно до 2011 г. Наред с другото, на Унгария бе препоръчано i) да ограничи влошаването на фискалната позиция през 2009 г., като осигури стриктното прилагане на приетите и обявени коригиращи мерки за постигане на целта от 3,9 % от БВП; ii) считано от 2010 г. стриктно да прилага необходимите мерки за консолидация, за да се гарантира по-нататъшното намаление на структурния дефицит и възобновеното намаление на номиналния дефицит, като все повече се акцентира върху структурните мерки, осигуряващи трайно подобрение на публичните финанси; iii) да посочи и приеме своевременно консолидационните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2011 г.; iv) да осигури фискално подобрение от най-малко 0,5 % от БВП с натрупване за 2010 г. и 2011 г.; v) да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване.
(8)
На 27 януари 2010 г. Комисията прие съобщение до Съвета (6), в което достига до заключението, че въз основа на наличната към момента информация Унгария е препдриела ефективни мекри в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. Комисията достигна до това заключение като отчете по-специално мерките за консолидация в размер на 1,5 % от БВП за изпълнение на целевия дефицит за 2009 г. от 3,9 % от БВП, структурните реформи в пенсионната и социалноосигурителната система, подпомагащи постигането на целевото равнище на дефицита за 2010 г. от 3,8 % от БВП, и напредъка при прилагането на новата фискална рамка, но същевременно предупреди за съществуването на значителни рискове.
(9)
На 15 декември 2011 г. Унгария представи своя Доклад за предприетите мерки в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора, декември 2011 („доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.“) до Комисията и до Съвета. Въз основа на, inter alia, посочения доклад за напредъка новата оценка на действията, предприети от Унгария за коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г. в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. води до следните заключения:
а)
през 2010 г. действителният бюджетен дефицит надвиши целта с 0,4 % от БВП, докато икономическият растеж през 2010 г. беше по-силен от предвидения в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2009 г., въз основа на която бяха изготвени препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. През 2011 г. се очаква салдото на консолидирания държавен бюджет (по прогнози както на правителството, така и на службите на Комисията от есента на 2011 г. - „прогнозата от есента на 2011 г.“) да бъде положително в резултат единствено на еднократните приходи в размер на 9,75 % от БВП, свързани с прехвърлянето на пенсионни активи от частни пенсионни схеми към държавния стълб, и на 0,9 % от БВП под формата на секторни налози (върху телекомуникационния, енергийния и финансовия сектор и търговията на дребно). При отсъствие на тези еднократни мерки дефицитът би достигнал около 6 % от БВП и далеч надхвърлил заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, установена в член 1 от протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и Договора. В своето уведомление по ППД от есента на 2011 г. унгарските власти предвиждат излишък от 3,9 % от БВП. В прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда малко по-нисък излишък (а именно 3,6 % от БВП), тъй като в нея се допуска поемането на част от дълговете на компаниите за обществен транспорт (0,2 % от БВП). Въз основа на последните данни за постъпленията от еднократните мерки, получени след крайната дата за изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г., излишъкът може да бъде дори по-нисък. Структурният дефицит се увеличи с 1,5 % през 2010 г. и с 1,25 % през 2011 г. - кумулативно с 2,75 % от БВП, въпреки препоръката на Съвета зот 7 юли 2009 г., с която се препоръча осигуряване на фискално подобрение от поне 0,5 % от БВП с натрупване през тези две години, необходимо за устойчивото коригиране на дефицита в срок до 2011 г. Това структурно влошаване се дължи на факта, че данъчните намаления в размер на над 2 % от БВП не бяха компенсирани в достатъчна степен от структурни мерки;
б)
по отношение на 2012 г. проектобюджетът цели дефицит от 2,5 % от БВП в съответствие с актуализацията на програмата за конвергенция от 2011 г. За постигането на тази цел предложеният бюджет съдържа редица мерки, общо възлизащи според властите на близо 4 % от БВП, докато 0,7 % от БВП ще бъдат заделени като извънреден резервен буфер. За разлика от това в прогнозата от есента на 2011 г. се предвижда дефицитът по консолидирания държавен бюджет да достигне 2,8 % от БВП през 2012 г., а структурният дефицит да се подобри до 2,4 % от БВП. В сравнение с проектобюджета този по-висок размер на дефицита отразява, наред с други фактори, предвижданията за по-слаб икономически растеж за 2012 г. - с 1 процентен пункт, както и по-предпазливата оценка за очакваните приходи и разходи. Същевременно в проектобюджета се приема, в съответствие с приложимото законодателство, че не се очаква извънредният резерв да бъде изразходван. Въпреки това прагът за дефицит от 3 % от БВП ще бъде постигнат единствено благодарение на еднократните приходи, възлизащи на близо 0,9 % от БВП и произтичащи от горепосочените извънредни секторни налози;
в)
според прогнозата от есента на 2011 г. и при допускане за запазване на досегашната политика се очаква през 2013 г. бюджетният дефицит отново да нарасне до 3,7 %. Това се дължи най-вече на факта, че не се очаква постепенното премахване на извънредните налози, възлизащи на около 0,9 % от БВП, да бъде компенсирано от допълнителни икономии по програмата за структурни реформи за тази година;
г)
въз основа на развитието на бюджетните показатели, настъпило след публикуването на прогнозата от есента на 2011 г., предвижданията за дефицит по консолидирания държавен бюджет от 2,8 % от БВП през 2012 г. все пак изглеждат реалистични (без да се отчита неотдавнашното влошаване на макроикономическата среда). Това се обяснява с факта, че намалението на дефицита, предизвикано от приетите от правителството на 15 декември 2011 г. нови мерки за консолидация, в размер на 0,4 % от БВП е до голяма степен компенсирано от приетите изменения в проектобюджета, водещи до увеличаване на дефицита, както и от нетните бюджетни разходи по сключеното на 15 декември 2011 г. споразумение с банковия сектор, които все още не са надлежно компенсирани от допълнителни мерки за консолидация;
д)
като бъдат отчетени някои допълнителни елементи на програмата за структурни реформи (съответните парламентарни и правителствени решения са описани подробно в доклада за напредъка по ППД от декември 2011 г.), положителният базов ефект от 2012 г. и нетните разходи, произтичащи от споразумението с банковия сектор, предвижданията за дефицита за 2013 г., които се съдържат в прогнозата от есента на 2011 г., може да бъдат понижени от 3,7 % на 3,25 % от БВП, с което той въпреки това несъмнено ще продължи да надхвърля прага от 3 % от БВП. Разликата между настоящата актуализирана оценка и официалната цел (2,2 % от БВП), установена в програмата за конвергенция на Унгария от април 2011 г., произтича конкретно от факта, че около половината от програмата за структурни реформи не може да бъде взета под внимание поради липсата на отделни етапи. Оставащата разлика спрямо официалната цел е свързана с прогнозата за по-високи разходи, по-специално при държавните транспортни дружества и поддръжката на пътища, и също така включва някои отклонения в предвижданията за растеж. Планирани са по-нататъшни структурни реформи, които биха намалили предвиждания дефицит, но те не са определени в достатъчна степен;
е)
съществува риск тези актуализирани средносрочни предвиждания да не бъдат изцяло постигнати. Налице са и някои положителни фактори, свързани по-специално с възможността нивото на приходите през 2012 г. и 2013 г. да продължи да бъде по-високо от очакваното. Въпреки това се очаква съществуващите рискове да бъдат по-големи от положителните фактори. По-специално, лихвените ставки по всички срокове на падеж се увеличиха, обменният курс загуби позиции, а изглежда средносрочната икономическа перспектива се влоши, след като на 10 ноември 2011 г. бе публикувана прогнозата от есента на 2011 г. Като цяло, ако тези фактори бяха взети под внимание, предвижданията за дефицита през 2012 г. и 2013 г. щяха да нараснат допълнително с 0,5 % от БВП, с което дефицитът щеше да достигне малко над 3 %, съответно 3,75 % от БВП;
ж)
според прогнозата от есента на 2011 г. се очаква брутният държавен дълг, предвид както прогнозата за дефицит, така и допусканията за развитието на обменния курс, да нарасне отново до почти 77 % от БВП до 2013 г. след временния спад през 2011 г., предизвикан от поемането на частните пенсионни активи. Ако средносрочните бюджетни предвиждания бяха актуализирани единствено въз основа на новите мерки, приети след крайния срок за изготвяне на прогнозата, предвиденото за 2012 г. съотношение на дълга към БВП щеше да остане до голяма степен непроменено и през 2013 г. слабо да се подобри. Бъдещите евентуални ревизии в бюджетните предвиждания, отчитащи най-вече по-високите лихвени ставки, обменният курс от 311 HUF за едно евро към края на 2011 г. (който е с около 12 % по-слаб от използваните в прогнозата от есента на 2011 г. технически допускания), както и по-нестабилната макроикономическа среда, ще доведат до съотношение на дълга от около 80 % през 2011 г., след което то ще се стабилизира около 78,5 % през 2012 г. и 2013 г., въпреки препоръката на Съвета за стабилна тенденция към намаляване на съотношението на брутния дълг.
(10)
Общото заключение е, че до 2011 г. Унгария формално е спазила референтната стойност от 3 % от БВП, но това не се основава на структурна и устойчива корекция. Бюджетният излишък през 2011 г. зависи изцяло от значителните еднократни приходи в размер на над 10 % от БВП и е придружен от кумулативно структурно влошаване през 2010 г. и 2011 г. в размер на 2,75 % от БВП въпреки препоръчаното кумулативно фискално подобрение от 0,5 % от БВП. Освен това, докато през 2012 г. властите прилагат значителни структурни мерки за намаляване на структурния дефицит до 2,6 % от БВП, референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде спазена отново благодарение на еднократните мерки от почти 1 % от БВП. Накрая, през 2013 г. се очаква дефицитът (от 3,25 % от БВП) да надхвърли отново прага за дефицит от 3 % от БВП, дори и ако бъдат отчетени допълнителните мерки, обявени след изготвяне на прогнозата от есента на 2011 г. По-високият дефицит през 2013 г. е свързан главно с факта, че приходите от временните еднократни мерки постепенно ще намаляват, както е планирано, докато не всички планирани структурни реформи са достатъчно добре уточнени. Като цяло това подкрепя заключението, че действията на унгарските власти в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., приета в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, са били недостатъчни,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Унгария не е предприела ефективни действия в отговор на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г., в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО, в рамките на срока, установен в посочената препоръка
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 24 януари 2012 година.
RÅDETS BESLUT
av den 24 januari 2012
om fastställande av om Ungern har vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009
(2012/139/EU)
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.8,
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och
av följande skäl:
(1)
Enligt artikel 126.1 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.
(2)
Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1), som antogs i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.
(3)
Genom beslut 2004/918/EG (2) som antogs den 5 juli 2004 fastslog rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Ungern (3).
(4)
Den 5 juli 2004 rekommenderade rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget, att de ungerska myndigheterna skulle vidta åtgärder på medellång sikt för att senast 2008 få ned underskottet under 3 % av BNP. Genom beslut 2005/348/EG (4) av den 18 januari 2005 fastslog rådet, på kommissionens rekommendation, i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget, att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation.
(5)
Den 8 mars 2005 antog rådet, på kommissionens rekommendation, en andra rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget, där tidsfristen 2008 för korrigeringen av det alltför stora underskottet bekräftades. Sedan utsikterna för Ungerns offentliga finanser försämrats väsentligt, fastslog rådet genom beslut 2005/843/EG (5) som antogs den 8 november 2005 att landet för andra gången inte följt rekommendationerna enligt artikel 104.8 i fördraget.
(6)
Därför antog rådet den 10 oktober 2006, på kommissionens rekommendation, en tredje rekommendation riktad till Ungern i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och senarelade tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet till 2009. Den 7 juli 2009 slog rådet i sin rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget fast att de ungerska myndigheterna kunde anses ha vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation från oktober 2006. Mot bakgrund av den allvarliga konjunkturnedgången i samband med den ekonomiska och finansiella krisen utfärdade rådet en reviderad version av den tredje rekommendationen enligt artikel 104.7 i fördraget.
(7)
I rådets rekommendation av den 7 juli 2009 anmodades de ungerska myndigheterna att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2011. Bland annat rekommenderades Ungern i) att hejda försämringen av de offentliga finanserna under 2009 genom att strikt genomföra de antagna och aviserade korrigeringarna för att säkerställa att målet på 3,9 % av BNP uppnås, ii) att från och med 2010 strikt genomföra de nödvändiga konsolideringsåtgärderna, för att säkerställa en fortsatt minskning av det strukturella underskottet och en ytterligare sänkning av det nominella underskottet, med ökat utnyttjande av strukturella åtgärder för att garantera en varaktig förbättring av de offentliga finanserna, iii) att klart ange och i tid besluta om de konsolideringsåtgärder som skulle komma att krävas för att uppnå korrigeringen av det alltför stora underskottet senast 2011, iv) att säkerställa en samlad förbättring av de offentliga finanserna motsvarande 0,5 % av BNP under 2010 och 2011, v) att se till att den offentliga skuldkvoten fås att sjunka stadigt.
(8)
Den 27 januari 2010 antog kommissionen ett meddelande till rådet (6), där slutsatsen drogs att Ungern utifrån då tillgängliga uppgifter hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009. Kommissionen drog dessa slutsatser särskilt med beaktande av konsolideringsåtgärder på 1,5 % av BNP för att nå underskottsmålet på 3,9 % av BNP för 2009, strukturreformer inom pensionssystemet och sociala förmåner för att uppnå underskottsmålet på 3,8 % av BNP för 2010 och framsteg vid genomförandet av det nya finanspolitiska ramverket, men kommissionen varnade samtidigt för betydande risker.
(9)
Den 15 december 2011 lämnade Ungern in sin rapport om de åtgärder som vidtagits för att följa rådets rekommendation av den 7 juli, 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget, december 2011 (lägesrapport från december 2011) till kommissionen och till rådet. På grund av, bland annat, den lägesrapporten, leder en uppdaterad bedömning av de åtgärder som Ungern vidtagit för att till 2011 korrigera det alltför stora underskottet och efterkomma rådets rekommendation till följande slutsatser:
a)
Under 2010 överskred det faktiska budgetunderskottet målet med 0,4 % av BNP. Samtidigt var den ekonomiska tillväxten under 2010 starkare än i kommissionens vårprognos 2009, som låg till grund för rådets rekommendationer från den 7 juli 2009. Under 2011 väntas saldot i de offentliga finanserna förvandlas till ett överskott (både i regeringens och i kommissionens höstprognos för 2011 - 2011 års höstprognos). Emellertid beror detta enbart på avgifter på 9,75 % av BNP i samband med överföring av pensionsmedel från privata pensionsordningar till den statliga pelaren samt på sektoriella avgifter på cirka 0,9 % av BNP (som tagits ut på telecom, energi och detaljhandel och den finansiella sektorn). Utan engångsåtgärderna skulle underskottet ha hamnat på cirka 6 % av BNP och vida överskridit referensvärdet på 3 % i artikel 1 i protokoll (nr 12) om förfarandet vid alltför stora underskott fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget. De ungerska myndigheterna förutspådde ett överskott på 3,9 % av BNP i sin anmälan hösten 2011 om alltför stora underskott. I 2011 års höstprognos beräknades överskottet bli något lägre (3,6 % av BNP), till följd av att en del av de offentliga transportföretagens skulder väntades tas över (0,2 % av BNP). Överskottet kan även bli lägre, enligt uppgifter om engångsintäkter som inkom efter brytdatum för höstprognosen 2011. När det gäller det strukturella underskottet, försämrades detta med 1,5 % år 2010 och med 1,25 % år 2011, dvs. kumulativt med 2,75 % av BNP. Detta strider mot rådets rekommendation av den 7 juli 2009 som rekommenderade att under dessa två år säkra en kumulativ finanspolitisk ansträngning på åtminstone 0,5 % av BNP, vilket krävdes för att på ett hållbart sätt korrigera underskottet till 2011. Denna strukturella försämring beror på att strukturella åtgärder inte i tillräcklig utsträckning kompenserade skattesänkningar på drygt 2 % av BNP.
b)
För 2012 är budgetförslagets underskottsmål 2,5 % av BNP, vilket är i linje med uppdateringen av konvergensprogrammet för 2011. För att uppnå detta innehåller budgetförslaget flera åtgärder som enligt myndigheterna sammantaget motsvarar knappt 4 % av BNP, samtidigt som 0,7 % av BNP förs till en särskild reserv. I 2011 års höstprognos beräknas däremot underskottet i de offentliga finanserna för 2012 uppgå till 2,8 % av BNP och det strukturella underskottet förbättras med 2.4 % av BNP. Detta större underskott än i budgetförslaget beror på flera faktorer, bland annat en lägre tillväxtprognos på 1 procentenhet för 2012 och en mer försiktig bedömning av inkomst- och utgiftsutvecklingen. I enlighet med gällande lagstiftning väntas samtidigt inte den särskilda reserven utnyttjas. Noteras bör dock att referensvärdet på 3 % av BNP bara kan hållas genom engångsintäkter på cirka 0,9 % i form av ovannämnda särskilda engångsavgifter.
c)
Enligt 2011 års höstprognos väntas budgetunderskottet återigen försämras och hamna på 3,7 % år 2013, vid antagande av oförändrad politik. Detta beror främst på att utfasningen av engångsavgifterna på cirka 0,9 % av BNP under det året inte väntas uppvägas av ytterligare besparingar genom strukturreformprogrammet.
d)
Sedan höstprognosen 2011 offentliggjordes tyder den finanspolitiska utvecklingen på att beräknade underskott i de offentliga finanserna på 2,8 % av BNP fortfarande är ett sannolikt underskott för 2012 (oaktat den senaste tidens försämring av den makroekonomiska situationen). Detta beror på att det konsolideringspaket på 0,4 % av BNP som regeringen antog den 15 december 2011 visserligen minskar underskottet men i stort sett uppvägs av de underskottsökande tillägg till den preliminära budgeten som antagits och av nettokostnaderna för budgeten till följd av avtalet med banksektorn av den 15 december 2011. De senare har ännu inte kompenserats med ytterligare konsolideringsåtgärder.
e)
När det gäller 2013, kan det beräknade underskottet för detta år i höstprognosen 2011 sjunka från 3,7 % av BNP till 3,25 %, vilket ligger klart över referensvärdet på 3 % av BNP. Detta beror på den positiva baseffekten från 2012 och nettokostnaderna till följd av avtalet med banksektorn, med beaktande av ytterligare specificeringar i strukturreformprogrammet (relaterade regerings- och parlamentsbeslut anges i Ungerns lägesrapport från december 2011). Skillnaderna mellan den här uppdaterade bedömningen och det officiella underskottsmålet (på 2,2 % av BNP) beror främst på att ungefär hälften av strukturreformprogrammet inte kan beaktas, eftersom specificerade insatser saknas. Resten av avvikelsen från det officiella målet beror på högre beräknade utgifter för de statsägda transportföretagen och för vägunderhållet samt på något olika tillväxtantaganden. Ytterligare strukturreformer planeras som kan minska underskottsprognosen, men är ännu inte tillräckligt specificerade.
f)
Riskerna som omgärdar dessa uppdaterade beräkningar på medellång sikt är snarare nedåtrisker. Det finns vissa positiva risker, främst att bättre intäktsflöden än väntat fortsätter både 2012 och 2013. Emellertid väntas de negativa riskerna vara högre än de motsvarande positiva riskerna. Bland annat har räntorna ökat för alla löptider, växelkursen har försvagats och utsikterna på medellång sikt har försämrats sedan höstprognosen 2011 offentliggjordes den 10 november 2011. Beaktas alla dessa faktorer, skulle de beräknade underskotten för både 2012 och 2013 öka med 0,5 % av BNP, vilket skulle ge underskott på drygt 3 % respektive 3,75 % av BNP.
g)
I höstprognosen 2011 väntas den offentliga bruttoskulden återigen öka och år 2013 hamna på knappt 77 % av BNP, baserat på både underskottsberäkningarna och antagandena om växelkursen. Den offentliga bruttoskulden minskade däremot tillfälligt år 2011 på grund av övertagandet av privata pensionstillgångar. Om de finanspolitiska beräkningarna på medellång sikt uppdaterades endast med avseende på de nya åtgärder som antagits efter prognosens brytdatum, skulle den beräknade skuldkvoten för 2012 i stort sett förbli oförändrad och förbättras något år 2013. Emellertid kan fler tänkbara revideringar av budgetberäkningar ge en skuldkvot på cirka 80 % år 2011, som sedan skulle stabiliseras kring cirka 78,5 % både 2012 och 2013. I dessa revideringar vägs särskilt in att obligationsräntorna stigit, att växelkursen HUF/EUR i slutet av år 2011 var 311 (cirka 12 % svagare än det tekniska antagandet i 2011 års höstprognos) och att den makroekonomiska situationen försämrats. Tvärtemot rekommenderade rådet att bruttoskuldkvoten skulle fås att minska stadigt.
(10)
Sammantaget är slutsatsen att Ungern för år 2011 visserligen formellt följer referensvärdet på 3 % av BNP, men att detta inte baseras på en strukturell och hållbar korrigering. Budgetöverskottet år 2011 beror på betydande engångsintäkter på drygt 10 % av BNP och åtföljs av en kumulativ strukturell försämring år 2010 och 2011 på 2,75 % av BNP, vilket kan jämföras med en rekommenderad kumulativ förbättring av de offentliga finanserna med 0,5 % av BNP. Samtidigt som myndigheterna under år 2012 genomför betydande strukturella åtgärder som minskade det strukturella underskottet till 2,6 % av BNP, är det bara tack vare engångsåtgärder på knappt 1 % som referensvärdet på 3 % av BNP kan följas. Slutligen väntas underskottet år 2013 (på 3,25 % av BNP) på nytt överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP, även om de ytterligare åtgärder beaktas som aviserats sedan 2011 års höstprognos. Det högre underskottet år 2013 beror främst på att de tillfälliga engångsintäkterna fasas ut som planerat, samtidigt som vissa planerade strukturreformer inte är tillräckligt specificerade. Detta utmynnar i slutsatsen att de ungerska myndigheternas insatser inte har varit tillräckliga för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Ungern har inte vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 7 juli 2009 i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget inom den tidsfrist som fastställs i den rekommendationen.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till Ungern.
Utfärdat i Bryssel den 24 januari 2012.