РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 44/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне за 2012 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, трябва да приеме мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и като се отчитат становищата, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент по отношение на преразглеждането на наличните квоти за Съюза по Споразумението за партньорство в областта на рибарството с Гренландия за мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия,
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на ограничения на улова за определени запаси от видове с кратък жизнен цикъл, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на преразглеждането на ОДУ, с оглед на събраната научна информация през първото полугодие на 2012 г.. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, свързани с преразглеждането на ОДУ за въпросните запаси от видове с кратък жизнен цикъл, когато това се изисква по наложителни причини за спешност в обосновани случаи, свързани с необходимостта Съюзът да изпълни своите международни задължения.
(7)
Определени нива на ОДУ позволяват на държавите-членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите за квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, поради това следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV понастоящем е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш и червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („плана за запасите от атлантическа треска“), и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ, следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост по отношение управлението на рибарството, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(12)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(13)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(15)
Норвежкият омар се улавя заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, научните становища препоръчват през 2012 г. да не се увеличава уловът на тези видове. С цел да се подпомогне възстановяването на запаса е целесъобразно възможностите за риболов в определена част от тази зона и през определени периоди да продължават да се ограничават до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(16)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10), Гренландия (11) и Исландия (12) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са финализирани и се очаква договореностите с този партньор за 2012 г. да бъдат сключени в началото на 2012 г. Също така консултациите с Исландия ще продължат през 2012 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености през 2012 г., подходящо е Съюзът да установи на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, предмет на договореностите с Исландия и/или Фарьорските острови.
(17)
В съответствие с консултациите между крайбрежните държави относно управлението на запасите от скумрия, син меджид, атлантическо-скандинавска херинга и пикша в Северно море, Съюзът може да разреши риболов от кораби на ЕС до 10 % над квотата, с която разполага, при условие че всички количества над тази квота ще бъдат приспаднати от квотата му за 2013 г. Също така през 2013 г. Съюзът може да използва всички неизползвани количества до 10 % от наличната си квота за 2012 г. Целесъобразно е да се разреши на съответните държави-членки подобна гъвкавост при управлението на тези възможности за риболов, по-специално като им се даде възможност за избор по отношение на използването на гъвкава квота.
(18)
Риболовните дейности на Съюза по отношение на улова на треска във води на ЕС и международни води от зони I и IIB на ICES традиционно водят до прилов на пикша. Във връзка с това е необходимо да се определят граници за прилова на пикша при тези риболовни дейности в съответствие с количествата от предишни години.
(19)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2012 г., включително възможности за риболов за кораби на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(20)
На своето 33-то годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2012 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. Тези възможности за риболов, които се състоят от някои ОДУ и - в случай на скариди в участък 3M - от схема за разпределяне на усилието, следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(21)
На своето 82-ро годишно заседание през 2011 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на албакора, дебелия тон и ивичестия тон. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(22)
На своето годишно заседание през 2011 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици за съответствие, в които се определят адаптираните квоти и се посочват неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT отчете, че през 2010 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без никаква промяна на начина на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. Освен това на същото годишно заседание беше изменен плана за бял и син марлин, квотата на Съюза за син марлин беше намалена, квотата на Съюза за бял марлин беше леко увеличена и беше приета препоръка на ICCAT относно опазването на копринената акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2011 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха разгледани на втората подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, проведена през януари 2011 г., и ще бъдат разгледани отново на третата подготвителна конференция за Комисията SPRFMO, която трябва да се проведе от 30 януари до 3 февруари 2012 г. Тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Целесъобразно е обаче в съответствие със задълженията за сътрудничество и за опазване, заложени в международното морско право, тези мерки да се въведат в правото на Съюза, като се създаде обща квота за Съюза и се направи разпределяне на тази квота между съответните държави-членки.
(25)
На своето годишно заседание през 2011 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени общия допустим улов за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 г. и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза..
(26)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(27)
Осмото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2011 г. беше отложено за 2012 г. Въпреки това е уместно приложимите понастоящем мерки за опазване и управление да продължат да се прилагат до провеждането на годишното заседание.
(28)
На годишното си заседание през 2011 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не измениха мерките по отношение на възможностите за риболов. Приложимите понастоящем мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(29)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2011 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на CCAMLR без разрешение.
(30)
На 16 декември 2011 г. Съюзът направи декларация по отношение на Боливарска република Венецуела („Венецуела“) относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Венецуела, в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана. Необходимо е да се определят възможностите за риболов на Венецуела по отношение на луцианови риби във водите на ЕС.
(31)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(32)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2012 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат конкретна дата на прилагане, както е посочено в съображение 29. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(33)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията за улова за 2012 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2011 г. до 30 ноември 2012 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, определени в член 27, на определени запаси в зоната Конвенцията IATTC.
3. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на консултации в областта на риболова с трети държави. Окончателните възможности за риболов се определят след приключването на тези консултации в съответствие с Договора.
4. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 3.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за:
а)
корабите на ЕС; и
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на и регистриран в трета държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, изброени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на суша от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава-членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (14).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (15);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, заключена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, заключена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
зони на CECAF (Комитет по риболова в Централна източна част на Атлантическия океан), са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (16).
д)
зоните на NAFO (Организацията за риболов в северозападната част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (17);
е)
„зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (18);
ж)
„зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (19);
з)
„зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (20);
и)
„зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (21);
й)
„зоната на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (22);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (23), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (24);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределяне
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (25) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията преразглежда наличните квоти за мойва за Съюза във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, въз основа на ОДУ и неговото разпределение на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Споразумението за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към него.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2012 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията чрез актове за изпълнение, приети в съответствие с процедурата, посочена в член 38, параграф 2:
а)
запасът от пясъчна змиорка и свързан с нея прилов във водите на ЕС от участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES в съответствие с приложение IIБ към настоящия регламент;
б)
запасът от норвежки паут и свързаният с него прилов в подзона IIIa на ICES и водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES; и
в)
запасът от трицона и свързаният с нея прилов във водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES.
5. При надлежно обосновани наложителни причини за спешност, свързани със задължението на Съюза да изпълнява международните си задължения, Комисията преразглежда ОДУ, определен в приложение I, за запасите, посочени в параграф 4 от настоящия член, чрез актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата, предвидена в член 38, параграф 3. Тези актове остават в сила за срока на прилагане на настоящия регламент и във всеки случай не по-късно от 31 декември 2012 г.
Член 6
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава-членка може да предостави допълнително разпределение на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнителното разпределение не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава-членка.
2. Допълнителното разпределение по параграф 1 може да бъде предоставян само в съответствие със следните условия:
а)
корабите използват камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на отделен кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от степента на очакваните изхвърляния за вида кораби към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначалното разпределение; и
в)
целият улов на съответните запаси, за които на този кораб е предоставено допълнително разпределение, се приспада от общото разпределение, предоставен на кораба.
Независимо от буква б) дадена държава-членка може по изключение да предостави на даден кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от очакваните изхвърляния на улов за вида кораби към които съответният кораб принадлежи, при условие че:
i)
очакваните изхвърляния на улов за вида кораб са под 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за изчисляване на потенциала на камерите за видеонаблюдение (CCTV) за целите на контрола; и
iii)
всички кораби, участващи в опитите за напълно документиран риболов, не надвишават общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния на улов.
3. Когато държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределение, посочено в параграф 1, държавата-членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите; и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на очакваните изхвърляния за вида кораби, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липса на потвърждаваща оценка съответната държава-членка уведомява писмено Комисията за предприетите мерки, за да се гарантира че съответните кораби спазват условието за очакваните изхвърляния, определено в параграф 2, буква б).
Член 7
Гъвкавост при управлението на определени запаси
1. По отношение на определени запаси, посочени в приложение I, дадена държава-членка може да избере възможността да увеличи с 10 % първоначалната си квота, посочена в приложение I. Съответната държава-членка уведомява Комисията за решението си. Съгласно това уведомление увеличената квота се смята за квотата, предоставена на въпросната държава-членка.
2. Всички количества, уловени през 2012 г. в съответствие с тази увеличена квота, които надвишават първоначалната квота, се приспадат при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
3. Всички количества, които не са били уловени съгласно първоначалната квота до 10 % от тази квота, се добавят при изчисляване на квотата на съответната държава-членка за 2013 г. по отношение на съответния запас.
Член 8
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено, ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак,
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат,
в)
подзона IV на ICES,
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES и
д)
участък VIId на ICES.
Член 10
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (26), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за черна писия. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2012 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към посочения регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 11
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените по член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества по член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 12
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: менек, синя молва и молва.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 13
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 43/2012 (27);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка ("замяна на квоти") за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства, в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море от 15 април до 15 май 2012 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени там.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени там.
Член 21
Проучвателен риболов
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 и 58.4.3а извън зоните под национална юрисдикция през 2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2012 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2012/2013
1. Единствено държавите-членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2012-2013 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и Комисията, но не по-късно от 1 юни 2012 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под знамето на тази държава-членка.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на Конвенцията IOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2012 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на кораби, плаващи под тяхното знаме, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2012 г., или от 18 ноември 2012 г. до 18 януари 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с.ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с.ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2012 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави-членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша или трансбордират цялото количество уловен албакор, дебел тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Те се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите-членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководните акули от надразред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares), ивичест тон(Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в този регион.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2012 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2012 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът от страна на кораби с мрежа гъргър на дебел тон и албакор се забранява в следните зони в открито море:
а)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ВЪВ ВОДИ НА ЕС ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой разрешения за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
елдова акула (Lamna nasus) във всички води на ЕС; и
е)
риби китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден с Регламент (ЕО) № 2371/2002. Комитетът представлява комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 се прилага обаче от 1 февруари 2012 г.
Възможностите за риболов или забраните за зоната на Конвенцията CCAMLR, определени в членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V, се прилагат от началото на съответните периоди на прилагане, посочени за тези възможности за риболов или забрани.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 44/2012
av den 17 januari 2012
om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,
med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
av följande skäl:
(1)
I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.
(2)
Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1) ska det införas unionsbestämmelser för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), samt mot bakgrund av eventuella synpunkter från regionala rådgivande nämnder.
(3)
Det åligger rådet att anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskemöjligheterna för varje fiske eller grupp av fisken, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002.
(4)
I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning vad gäller en översyn av de kvoter för lodda som är tillgängliga för unionen i de grönländska vatten i Ices-delområdena V och XIV på grundval av i enlighet med partnerskapsavtalet om fiske med Grönland, bör kommissionen tilldelas befogenheter.
(5)
I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av fångstbegränsningarna för vissa bestånd av kortlivade arter bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad gäller en översyn av TAC:erna mot bakgrund av de vetenskapliga uppgifter som samlas in under det första halvåret 2012. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2).
(6)
Kommissionen bör omedelbart anta tillämpliga genomförandeakter vad gäller en översyn av TAC:er för dessa bestånd av kortlivade arter där detta på vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet i samband med unionens skyldighet att uppfylla sin internationella åtaganden.
(7)
Vissa TAC:er möjliggör för medlemsstaterna att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Syftet med sådan försöksverksamhet är att testa ett fångstkvotsystem för att undvika att fångst kastas överbord (utkast) och det slöseri med annars användbar fisk som utkasten medför. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen ger i stället yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten inom sin verksamhet. För att uppnå en rationell förvaltning av utkasten bör ett fullt dokumenterat fiske avse dokumentation av samtliga operationer till sjöss, snarare än av vad som landas i hamn. Villkoren för att medlemsstaterna ska kunna bevilja sådan ytterligare tilldelning bör därför omfatta krav på användning av CCTV-kameror kopplade till sensorer. Detta bör göra det möjligt att i detalj registrera vilka delar av fångsterna som behålls ombord och vilka delar som kastas överbord. Ett system baserat på observatörer som är verksamma i realtid ombord är mindre effektivt, kostsammare och mindre tillförlitligt. Användningen av CCTV-kameror är därför för närvarande ett villkor för att system för att minska utkasten som t.ex. fullt dokumenterade fisken ska bli framgångsrika, under förutsättning att kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) iakttas.
(8)
De totala tillåtna fångstmängderna bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och samhällsekonomiska aspekter, samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framfördes under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena med den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de berörda regionala rådgivande nämnderna.
(9)
För bestånd för vilka det har upprättats särskilda fleråriga planer bör TAC:er fastställas i enlighet med bestämmelserna i dessa planer. Till följd av detta bör TAC:er för bestånd av tunga i Nordsjön, rödspätta i Nordsjön, torsk i Nordsjön, Skagerrak och östra delen av Engelska kanalen samt bestånd av blåfenad tonfisk i östra Atlanten och i Medelhavet fastställas i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (4), rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (5) (nedan kallad torskplanen) och rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet (6).
(10)
När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga data till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärderna och TAC-nivåerna fastställas i enlighet med den försiktighetsstrategi i fiskeriförvaltningen som definieras i artikel 3 i i rådets förordning (EG) nr 2371/2002, med beaktande av beståndsspecifika faktorer som t.ex. tillgänglig information om utvecklingstrenden för bestånden och överväganden med hänsyn till blandade fisken.
(11)
Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) och kvoter med fördelning mellan åren (7) bör det anges vilka bestånd som omfattas av de olika åtgärder som fastställs i förordningen.
(12)
Taken för fiskeansträngningen för 2012 bör fastställas i enlighet med artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008, artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 676/2007 och artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 (8).
(13)
I enlighet med rekommendationerna från Internationella havsforskningsrådet (Ices) är det lämpligt att behålla och revidera ett system för att förvalta tobisfiskar i EU-vatten i Ices-sektionerna II a och III a och Ices-delområde IV.
(14)
För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, skulle till och med en begränsad fiskeverksamhet kunna innebära ett allvarligt hot mot deras bevarande. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas fullständigt genom ett allmänt förbud mot fiske efter sådana arter.
(15)
Havskräfta fångas i blandade demersala fisken tillsammans med olika andra arter. I ett område väster om Irland som går under namnet Porcupine Bank rekommenderas i vetenskapliga utlåtanden att fångster av denna art inte bör öka under 2012. För att bidra till fortsatt återhämtning av detta bestånd är det lämpligt att fortsätta att begränsa fiskemöjligheterna i en viss del av detta område och under vissa perioder till fångster av pelagiska arter utan bifångst av havskräfta.
(16)
I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge (9), Färöarna (10), Grönland (11) och Island (12) har unionen hållit samråd om fiskerättigheter med dessa parter. Samråden med Färöarna har ännu inte slutförts och arrangemangen för 2012 med denna part förväntas ingås i början av 2012. Samråden med Island kommer också att fortsätta under 2012. För att undvika avbrott i unionens fiskeverksamhet och samtidigt möjliggöra den flexibilitet som är nödvändig för att ingå dessa arrangemang under 2012 är det lämpligt för unionen att preliminärt fastställa fiskemöjligheterna för bestånden, med förbehåll för att avtalen med Island och/eller Färöarna ingås.
(17)
I enlighet med samråden mellan kuststaterna om förvaltningen av makrill, blåvitling, atlantoskandisk sill och Nordsjökolja kan unionen tillåta EU-fartyg att fiska upp till 10 % över unionens tillgängliga kvot, under förutsättning att de kvantiteter som fiskas utöver unionens kvot dras av från dess kvot för 2013. På samma sätt kan unionen under 2013 använda alla outnyttjade kvantiteter upp till 10 % av sin tillgängliga kvot för 2012. Det vore lämpligt att möjliggöra en sådan flexibilitet i förvaltningen av sådana fiskemöjligheter för de berörda medlemsstaterna, särskilt genom att göra det möjligt för de berörda medlemsstaterna att välja att tillämpa kvotflexibilitet.
(18)
Unionsfiske efter torsk i EU:s och internationella vatten i Ices-zonerna I och II b har tradionellt medfört bifångster av kolja. Det är därför nödvändigt att fastställa sådana bifångsbegränsningar för detta fiske som överensstämmer med historiska nivåer.
(19)
Unionen är avtalsslutande part i flera fiskeriorganisationer och deltar i andra organisationer som samarbetande icke-part. I enlighet med 2003 års anslutningsakt ska vidare de fiskeavtal som Republiken Polen ingick före anslutningen, som t.ex. konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav, förvaltas av unionen från och med dagen för anslutningen. Dessa fiskeriorganisationer har rekommenderat att ett antal åtgärder införs för 2012, däribland fiskemöjligheter för EU-fartyg. Dessa fiskemöjligheter bör genomföras i unionslagstiftningen.
(20)
Vid sitt 33:e årsmöte 2011 antog Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen (Nafo) ett antal fiskemöjligheter för 2012 rörande vissa bestånd i delområdena 1-4 i Nafos konventionsområde. Dessa fiskemöjligheter, som omfattar vissa TAC:er och, när det gäller fiske av räka i fiskesektion 3M, en ordning för ansträngningstilldelning, bör genomföras i unionslagstiftningen.
(21)
Vid sitt 82:a årsmöte 2011 antog Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit. IATTC antog även en rekommendation om bevarande av årfenshajar. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(22)
Vid sitt årliga möte 2011 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) de "Compliance Tables" som fastställer justerade kvoter och visar Iccats avtalsslutande parters över- och underutnyttjande av sina fiskemöjligheter. I detta sammanhang konstaterade Iccat att unionen under 2010 hade underutnyttjat sina kvoter för nordlig och sydlig svärdfisk, storögd tonfisk och långfenad tonfisk. För att respektera de anpassningar av unionens kvoter som Iccat har fastställt, är det nödvändigt att fördelningen av de fiskemöjligheter som härrör från detta underutnyttjande görs på grundval av varje medlemsstats respektive bidrag till underutnyttjandet utan att ändra fördelningsnyckeln för den årliga TAC-tilldelningen enligt denna förordning. Som ett resultat av samma årsmöte ändrades dessutom återuppbyggnadsplanen för blå och vit marlin, medan unionens kvot för blå marlin minskas, dess kvot för vit marlin höjdes något och en Iccat-rekommendation om bevarande av silkeshajar antogs. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.
(23)
Vid sitt årsmöte 2011 ändrade Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) inte de åtgärder avseende fiskemöjligheter som för närvarande är genomförda i unionslagstiftningen. De nuvarande tillämpliga åtgärder som antagits av IOTC bör genomföras i unionslagstiftningen.
(24)
Vid det tredje internationella mötet, som hölls i maj 2007, för att skapa en regional fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO) för södra Stilla havet (SPRFMO) antog deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i området fram till dess att denna regionala förvaltningsorganisation inrättas. Dessa tillfälliga åtgärder reviderades vid den andra förberedande konferensen för SPRMO-kommissionen, som hölls i januari 2011, och kommer att revideras på nytt vid den tredje förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen, som kommer att hållas 30 januari-3 februari 2012. Dessa tillfälliga bestämmelser är frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell lag. I överensstämmelse med de förpliktelser i fråga om samarbete och bevarande som har fastställts i den internationella havsrätten är det emellertid lämpligt att genomföra dessa bestämmelser i unionslagstiftningen, genom att det fastställs en samlad kvot för unionen och en fördelning av denna kvot mellan de berörda medlemsstaterna.
(25)
Vid sitt årsmöte 2011 ändrade Fiskeorganisationen för Sydostatlanten (SEAFO) inte de totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) för tandnoting, atlantisk soldatfisk, beryxar och djuphavsrödkrabbor som avtalades för 2011 och 2012 vid fiskeorganisationens årsmöte 2010. De nuvarande tillämpliga åtgärder som antagits av SEAFO bör genomföras i unionslagstiftningen.
(26)
Mot bakgrund av de senaste vetenskapliga rekommendationerna från Ices och i enlighet med internationella åtaganden inom ramen för Nordostatlantiska fiskerikonventionen (NEAFC) bör fiskeansträngningen avseende vissa djuphavsarter begränsas.
(27)
Det åttonde årsmötet i kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) 2011 har skjutits upp till 2012. Det är emellertid lämpligt att de nuvarande tillämpliga åtgärderna för förvaltning och bevarande kvarstår tills detta årsmöte hålles.
(28)
Vid sitt årliga möte 2011 ändrade inte parterna i konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav sina åtgärder vad gäller fiskemöjligheterna. Den nuvarande tillämpliga åtgärderna bör genomföras i unionslagstiftningen.
(29)
Vissa internationella bestämmelser, som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för unionen, kommer att antas av berörda RFMO i slutet av året och bli tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. Bestämmelserna för att genomföra sådana åtgärder i unionslagstiftningen måste därför tillämpas med retroaktiv verkan. Eftersom CCAMLR:s fiskesäsong löper från den 1 december ett år till den 30 november följande år och vissa fiskemöjligheter och fiskeförbud i CCAMLR:s konventionsområde därför fastställs för en period som inleds den 1 december 2011, bör de relevanta bestämmelserna i denna förordning gälla från den dagen. En sådan tillämpning med retroaktiv verkan skulle inte påverka principen om berättigade förväntningar, eftersom parterna i konventionen inte får bedriva fiske i konventionsområdet utan tillstånd.
(30)
Den 16 december 2011 avgav unionen en förklaring angående Bolivarianska republiken Venezuela om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust. Det är nödvändigt att fastställa Venezuelas fiskemöjligheter för snapperfiskar i EU:s vatten.
(31)
De fiskemöjligheter för EU-fartygen som fastställs i denna förordning är underkastade rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (13), särskilt i enlighet med artiklarna 33 och 34 rörande registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömning av fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att närmare ange vilka koder som medlemsstaterna ska använda när de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av denna förordning.
(32)
För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att säkerställa utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2012, med undantag för bestämmelserna om begränsningar av fiskeansträngning, vilka bör tillämpas från och med den 1 februari 2012, och för särskilda bestämmelser i särskilda områden, där ett specifikt tillämpningsdatum enligt skäl 29 bör anges. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts.
(33)
Fiskemöjligheter bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte
1. I denna förordning fastställs fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartygen, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser.
2. De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 ska omfatta
a)
fångstbegränsningar för år 2012,
b)
begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2012-31 januari 2013,
c)
fiskemöjligheter för perioden 1 december 2011-30 november 2012 för vissa bestånd i Antarktiskommissionens (CCAMLR) konventionsområde,
d)
fiskemöjligheter för de perioder som anges i artikel 27 för vissa bestånd i konventionsområdet för Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC).
3. I denna förordning fastställs också tillfälliga fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är föremål för fiskesamråd med tredjeländer. De definitiva fiskemöjligheterna ska fastställas vid avslutandet av dessa samråd i enlighet med fördraget.
4. Vissa fiskemöjligheter som fastställs i bilaga I förblir ofördelade och får inte fiskas av medlemsstaterna förrän definitiva fiskemöjligheter har fastställts i enlighet med punkt 3.
Artikel 2
Tillämpningsområde
Denna förordning ska tillämpas på
a)
EU-fartyg,
b)
fartyg från tredjeland i EU-vatten.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning avses med
a) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,
b) fartyg från tredjeland: ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland,
c) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag av vatten som gränsar till de utomeuropeiska länder och territorier som anges i bilaga II till fördraget,
d) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år,
e) kvot: en andel av den totala tillåtna fångstmängden, vilken tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland,
f) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion,
g) maskstorlek: den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 517/2008 (14).
Artikel 4
Fiskezoner
I denna förordning gäller följande områdesavgränsningar:
a) Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009 (15).
b) Skagerrak: det geografiska område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.
c) Kattegatt: det geografiska område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.
d) Cecaf-områden (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till förordning (EG) nr 216/2009 (16).
e) Nafo-områden (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 217/2009 (17).
f) Seafos konventionsområde (Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): de geografiska områden som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten (18).
g) Iccats konventionsområde (Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (19).
h) CCAMLR:s konventionsområde (Antarktiskonventionen): det geografiska område som definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 601/2004 (20).
i) IATTC:s konventionsområde (Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det geografiska område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (21).
j) IOTC:s konventionsområde (Indiska oceanens tonfiskkommission): det geografiska område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen (22).
k) SPRFMO:s konventionsområde (Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria geografiska havsområde som ligger söder om 10o N, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om SIOFA:s konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (23) och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion.
l) WCPFC:s konventionsområde (Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det geografiska område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (24).
m) den del av Berings hav som är fritt hav: det fria geografiska havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts.
AVDELNING II
FISKEMÖJLIGHETER FÖR EU-FARTYG
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 5
TAC:er och fördelning
1. De totala tillåtna fångstmängderna för EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten och fördelningen av dessa TAC:er mellan medlemsstaterna samt, i förekommande fall, de villkor som är funktionellt knutna till dem anges i bilaga I.
2. EU-fartyg tillåts att ta fångster, inom de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion, samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artikel 14 och i bilaga III till den här förordningen samt i förordning (EG) nr 1006/2008 (25) och dess tillämpningsföreskrifter.
3. Kommissionen ska se över kvoterna för lodda som är tillgängliga för unionen i de grönländska vatten i Ices-delområdena V och XIV på grundval av TAC:erna och de fiskemöjligheter som Grönland fastställt för unionen i enlighet med partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan och protokollet till detta.
4. Mot bakgrund av de vetenskapliga uppgifter som samlas in under det första halvåret 2012 får de TAC:er som anges i bilaga I för följande bestånd ses över av kommissionen genom genomförandeakter som antas i enlighet med förfarandet i artikel 37.2:
a)
Beståndet av tobisfiskar och tillhörande bifångster i EU-vatten i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområdet IV i enlighet med bestämmelserna i bilaga IIB till denna förordning.
b)
Beståndet av vitlinglyra och tillhörande bifångster i Ices-delområde IIIa och i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV.
c)
Beståndet av skarpsill och tillhörande bifångster i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV.
5. På vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet i samband med unionens skyldighet att uppfylla sin internationella åtaganden, ska kommissionen se över de TAC:er som fastställs i bilaga I för de bestånd som avses i punkt 4 genom omedelbart tillämpliga genomförandeakter i enlighet med förfarandet i artikel 37.3. Dessa akter ska förbli tillämpliga under tillämpningsperioden för denna förordning, men under inga omständigheter längre än till den 31 december 2012.
Artikel 6
Ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken
1. För vissa bestånd kan en medlemsstat bevilja ytterligare tilldelning för de fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I. Ytterligare tilldelningar får inte överskrida en allmän gräns som fastställs i bilaga I som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten.
2. Den ytterligare tilldelning som avses i punkt 1 får beviljas endast under förutsättning att
a)
det på fartyget används CCTV-kameror, kopplade till sensorer, som spelar in all fiskeverksamhet och all bearbetning ombord på fartyget,
b)
den ytterligare tilldelning som beviljas ett visst fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte överstiger 75 % av de utkast som beräknats för den fartygstyp som den tillhör, och under inga omständigheter utgör mer än 30 % av ökningen av fartygets grundtilldelning,
c)
alla fångster som tas av det fartyget ur det relevanta bestånd som omfattas av den ytterligare tilldelningen räknas av mot fartygets totala tilldelning.
Trots vad som sägs i b får en medlemsstat undantagsvis bevilja ett fartyg som för dess flagg ytterligare tilldelning motsvarande mer än 75 % av de utkast som beräknats för den fartygstyp som det tillhör, under förutsättning att:
i)
de beräknade utkasten för fartygstypen understiger 10 %,
ii)
det kan visas att inkluderandet av den fartygstypen är viktigt för att kunna utvärdera potentialen av CCTV-övervakningen för kontrolländamål, och
iii)
den generella begränsningen på 75 % av beräknade utkast inte överskrids för det totala antalet fartyg som deltar i försöksverksamheten.
3. Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i punkt 2 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i denna försöksverksamhet under återstoden av 2012.
4. Innan ytterligare tilldelningar enligt punkt 1 beviljas ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen:
a)
Förteckningen över de fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken.
b)
Specifikationerna för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord på dessa fartyg.
c)
Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av dessa fartyg.
d)
Beräknade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten.
e)
Den fångstmängd som under 2011 tagits av de fartyg som deltar i försöken ur det bestånd som de berörda TAC:erna avser.
5. Kommissionen kan begära att bedömningen av de beräknade utkasten för de fartygstyper som avses i punkt 2 b hänskjuts till ett vetenskapligt rådgivande organ för översyn. Om organets bedömning inte bekräftar de beräknade utkasten ska den berörda medlemsstaten skriftligen informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att berörda fartyg uppfyller de villkor för beräknade utkast som fastställs i punkt 2 b.
Artikel 7
Flexibilitet vid förvaltningen av vissa bestånd
1. För vissa av de bestånd som anges i bilaga I kan en medlemsstat välja att öka den kvot som initialt tilldelas den i bilaga I med 10 %. Medlemsstaten i fråga ska meddela kommissionen sitt beslut. Efter ett sådant meddelande ska den utökade kvoten betraktas som den kvot som tilldelats den medlemsstaten.
2. De kvantiteter som fiskas under 2012 enligt en sådan utökad kvot som överskrider den initiala, ska dras av när den medlemsstatens kvot för beståndet i fråga ska fastställas för 2013.
3. De kvantiteter som inte fiskas enligt den initiala kvoten upp till 10 % av den kvoten, ska läggas till när den medlemsstatens kvot för beståndet i fråga ska fastställas för 2013.
Artikel 8
Villkor för landning av fångster och bifångster
Fisk från bestånd för vilka TAC:er har fastställts får endast behållas ombord eller landas om
a)
fångsterna har gjorts av fartyg som för en medlemsstats flagg, vilken medlemsstat har en kvot, och denna kvot inte är uttömd, eller
b)
fångsterna utgör en del av en EU-kvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna i form av kvoter och denna EU-kvot inte är uttömd.
Artikel 9
Begränsning av fiskeansträngningen
Under perioden 1 februari 2012-31 januari 2013 ska fiskeansträngningsåtgärderna i bilaga IIA tillämpas för förvaltningen av vissa torsk-, rödspätta- och tungabestånd i
a)
Skagerrak,
b)
den del av Ices-sektion IIIa som inte omfattas av Skagerrak och Kattegatt,
c)
Ices-delområde IV,
d)
EU-vatten i Ices-sektion IIa och
e)
Ices-sektion VIId.
Artikel 10
Begränsning av fångster och fiskeansträngning i djuphavsfisken
1. Artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002 (26), i vilken det fastställs krav på innehav av ett djuphavsfisketillstånd, ska vara tillämplig för liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fiske efter, behållande ombord, omlastning eller landning av liten hälleflundra.
2. Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2012, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002 inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fångstresor då djuphavsfisketillstånd innehades eller arter av djuphavsfiskar, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades. Denna punkt ska enbart tillämpas på fångstresor då över 100 kg andra djuphavsarter än guldlax fångades.
Artikel 11
Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter
1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar
a)
byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2009,
b)
omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,
c)
ytterligare landningar tillåtna enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,
d)
kvantiteter som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,
e)
avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.
2. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning, ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC:er och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytiska TAC:er.
Artikel 12
Fredningstid
1. Det ska vara förbjudet att fiska eller att ombord behålla någon av följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj-31 juli 2012: Lubb, birkelånga och långa.
2. Vid tillämpning av denna artikel ska Porcupine Bank anses omfatta det geografiska område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:
Punkt
Latitud
Longitud
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Genom undantag från punkt 1 ska det vara tillåtet att segla genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i den punkten, i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
Artikel 13
Förbud
1. Det ska vara förbjudet för EU-fartyg att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla EU-vatten och andra vatten än EU-vatten.
b)
Håbrand (Lamna nasus) i alla vatten utom om annat föreskrivs i bilaga I del B I förordning (EU) nr 43/2012 (27).
c)
Havsängel (Squatina squatina) i EU-vatten.
d)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-områdena VI, VII, VIII, IX och X.
f)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart.
Artikel 14
Dataöverföring
När medlemsstaterna, i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009, sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.
KAPITEL II
Tillstånd att fiska i tredjelands vatten
Artikel 15
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för EU-fartyg som fiskar i tredjelands vatten fastställs i bilaga III.
2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2002, överför kvoter till en annan medlemsstat som ett led i ett utbyte av fiskekvoter inom de fiskeområden som anges i bilaga III ska överföringen inbegripa en motsvarande överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III, får dock inte överskridas.
KAPITEL III
Fiskemöjligheter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers vatten
Avsnitt 1
Iccats konventionsområde
Artikel 16
Begränsningar av fiskekapacitet och odlings- och gödningskapacitet för blåfenad tonfisk
1. Antalet spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från unionen som tillåts fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas i enlighet med punkt 1 i bilaga IV.
2. Antalet EU-fartyg för kustnära icke-industriellt fiske som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 2 i bilaga IV.
3. Antalet EU-fartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas i enlighet med punkt 3 i bilaga IV.
4. Antalet fiskefartyg och motsvarande totala GT-kapacitet för fartygen som får fiska efter, behålla ombord, lasta om, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 4 i bilaga IV.
5. Antalet fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas enligt punkt 5 i bilaga IV.
6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV.
Artikel 17
Ytterligare villkor för den kvot blåfenad tonfisk som tilldelas enligt bilaga ID
Utöver den förbudsperiod som föreskrivs i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 302/2009 ska fiske efter blåfenad tonfisk med snörpvadsfartyg vara förbjudet i östra Atlanten och Medelhavet under perioderna 15 april-15 maj 2012.
Artikel 18
Sport- och fritidsfiske
Medlemsstaterna ska avsätta en särskild kvot för blåfenad tonfisk för sport- och fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats enligt bilaga ID.
Artikel 19
Hajar
1. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av storögda rävhajar (Alopias superciliosus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arten rävhajar (Alopias).
3. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av hammarhajar av familjen Sphyrnidae (med undantag för Sphyrna tiburo) i samband med fiske i Iccats konventionsområde ska vara förbjudet.
4. Att behålla ombord, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar (Carcharhinus longimanus) ska vara förbjudet vid allt fiske.
5. Att behålla ombord silkeshajar (Carcharhinus falciformis) ska vara förbjudet vid allt fiske.
Avsnitt 2
CCAMLR:s konventionsområde
Artikel 20
Förbud och fångstbegränsningar
1. Riktat fiske efter arterna i bilaga V del A ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som anges i samma del.
2. För undersökande fiske ska de TAC:er och bifångstbegränsningar som anges i bilaga V del B gälla i de delområden som anges i samma del.
Artikel 21
Undersökande fiske
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får under 2012 delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion. Om en sådan medlemsstat avser att delta i sådant fiske ska medlemsstaten senast den 1 juni 2012 anmäla detta till CCAMLR-sekretariatet i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004.
2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a anges TAC:erna och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet (SSRU) inom vart och ett av dessa områden i bilaga V del B. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når angiven TAC och fiske i den enheten ska därefter vara förbjudet under resten av fiskesäsongen.
3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a är det dock förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.
Artikel 22
Fiske efter antarktisk krill under fiskesäsongen 2012/2013
1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR-kommissionen får fiska efter antarktisk krill (Euphausia superba) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2012/2013. En sådan medlemsstat ska, om den avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde, anmäla följande till CCAMLR:s sekretariat, i enlighet med artikel 5a i förordning (EG) nr 601/2004, ävensom till kommissionen, senast den 1 juni 2012:
a)
Medlemsstatens avsikt att fiska efter atlantisk krill, i det format som anges i bilaga V del C.
b)
Nätredskapets utformning, i det format som anges i bilaga V del D.
2. Den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som en medlemsstat ger tillåtelse att delta i fiske efter antarktisk krill.
3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska endast anmäla denna avsikt med avseende på fartyg med tillstånd som antingen för dess flagg vid tidpunkten för anmälan eller för flagg från någon annan konventionsstat som förväntas föra den medlemsstatens flagg vid den tidpunkt då fisket beräknas äga rum.
4. En medlemsstat får bevilja deltagande i fiske efter antarktisk krill för ett annat fartyg än det som anmäldes till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel, om det anmälda fartyget är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och tillhandahålla
a)
fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, däribland de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004,
b)
en fullständig redovisning av skälen till utbytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.
5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s förteckningar över IUU-fartyg (IUU-fiske: olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) att delta i fiske efter antarktisk krill.
Avsnitt 3
IOTC:s konventionsområde
Artikel 23
Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar i IOTC:s konventionsområde
1. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet, fastställs i bilaga VI punkt 1.
2. Det största antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i IOTC:s konventionsområde, och motsvarande GT-kapacitet, fastställs i bilaga VI punkt 2.
3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden.
4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Vidare får inga fartyg som förekommer i en regional fiskeriförvaltningsorganisations förteckning över IUU-fartyg överföras.
5. För att genomförandet av de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC inte ska åsidosättas, får medlemsstaterna endast höja sin fiskekapacitet över de tak som avses i punkterna 1 och 2 inom de gränser som fastställs i dessa planer.
Artikel 24
Hajar
1. Att bevara ombord, omlasta eller landa delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae ska vara förbjudet i allt fiske.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart.
Avsnitt 4
SPRFMO:s konventionsområde
Artikel 25
Pelagiskt fiske - kapacitetsbegränsning
Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 har bedrivit aktivt pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa det totala bruttotonnaget för fartyg som för deras flagg och som under 2012 fiskar efter pelagiska bestånd till totalt 78 610 GT i detta område på ett sådant sätt att det säkrar ett hållbart utnyttjande av de pelagiska fiskbestånden i södra Stilla havet.
Artikel 26
Pelagiskt fiske - TAC:er
1. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 aktivt har bedrivit pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde i enlighet med artikel 24, får fiska efter pelagiska bestånd i detta område i enlighet med de TAC:er som anges i bilaga IJ.
2. Medlemsstaterna ska varje månad till kommissionen anmäla namn och kännetecken, inklusive bruttotonnage, för de fartyg som för deras flagg och som deltar i det fiske som avses i denna artikel.
3. I syfte att övervaka det fiske som avses i denna artikel ska medlemsstaterna till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s interimssekretariat, översända VMS-register (VMS = kontrollsystem för fartyg), månatliga fångstrapporter och, om de finns tillgängliga, hamnanlöp senast den 15:e i följande månad.
Artikel 27
Bottenfiske
Medlemsstater som har dokumenterat bottenfiske eller dokumenterade fångster i SPRFMO:s konventionsområde under perioden 1 januari 2002-31 december 2006 ska begränsa sin fiskeansträngning eller sin fångst
a)
till genomsnittsnivån för fångster eller för ansträngningsparametrarna under den perioden och
b)
till endast de delar av SPRFMO:s konventionsområde där bottenfiske har förekommit under någon tidigare fiskesäsong.
Avsnitt 5
IATTC:s konventionsområde
Artikel 28
Fiske med snörpvad
1. Fiske med snörpvadsfartyg efter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis) är förbjudet
a)
under perioden 29 juli-28 september 2012, eller under perioden 18 november 2012-18 januari 2013, i det område som avgränsas enligt följande:
-
Nord-, Mellan- och Sydamerikas kust mot Stilla havet,
-
longitud 150° W,
-
latitud 40° N,
-
latitud 40° S.
b)
under perioden 29 september-29 oktober 2012 inom det område som avgränsas enligt följande:
-
longitud 96° W,
-
longitud 110° W,
-
latitud 4° N,
-
latitud 3° S.
2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2012 meddela kommissionen vilken fredningsperiod enligt punkt 1 som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska stoppa snörpvadsfisket i de områden som definieras i punkt 1 under den period som valts.
3. Snörpvadsfartyg som fiskar efter tonfisk i IATTC:s konventionsområde ska behålla ombord och sedan landa eller omlasta all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångas.
4. Punkt 3 ska inte tillämpas i följande fall, nämligen
a)
om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken, eller
b)
på det sista kastet under en fångstresa, då det återstående utrymmet i lastrummet kan vara otillräckligt för att ta emot den tonfisk som fångas vid detta kast.
5. Det ska vara förbjudet att fiska efter årfenshajar (Carcharhinus longimanus) i IATTC:s konventionsområde, och att behålla ombord, omlasta, lagra, bjuda ut till försäljning, sälja eller landa delar eller hela kroppar av årfenshajar i det området.
6. Om arter som avses i punkt 5 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska omedelbart släppas av fartygsoperatörerna som även ska
a)
registrera antalet släppta individer med uppgift om status (döda eller levande),
b)
rapportera den information som avses i led a till den medlemsstat där de är medborgare. Medlemsstaterna ska vidarebefordra denna information till kommissionen senast den 31 januari 2013.
Avsnitt 6
SEAFO:s konventionsområde
Artikel 29
Förbud mot fiske efter djuphavshaj
Riktat fiske efter följande djuphavshajar i Seafos konventionsområde ska vara förbjudet:
-
Rockor (Rajidae).
-
Pigghaj (Squalus acanthias).
-
Etmopterus bigelowi.
-
Etmopterus brachyurus.
-
Brunkäxa (Etmopterus princeps).
-
Slätkäxa (Etmopterus pusillus).
-
Apristurus manis.
-
Långnosad småpiggshaj (Scymnodon squamulosus).
-
Djuphavshajar av överordningen Selachimorpha.
Avsnitt 7
WCPFC:s konventionsområde
Artikel 30
Begränsning av fiskeansträngningen för storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk
Medlemsstaterna ska se till att den totala fiskeansträngningen för storögd tonfisk (Thunnus obesus), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), bonit (Katsuwonus pelamis) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i WCPFC:s konventionsområde begränsas till den fiskeansträngning som fastställs i partnerskapsavtalen om fiske mellan unionen och kuststaterna i det området.
Artikel 31
Stängt område för FAD-fiske
1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° N och 20° S ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av FAD-redskap (anordningar som samlar fisk) vara förbjudet mellan kl. 00.00 den 1 juli 2012 och kl. 24.00 den 30 september 2012. Under denna period får ett fartyg som fiskar med snörpvad endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte vid någon tidpunkt
a)
lägger ut eller använder FAD-redskap eller någon tillhörande elektronisk utrustning,
b)
fiskar efter hela stim med användning av FAD-redskap.
2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som anges i punkt 1 ska behålla ombord och landa eller lasta om all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats.
3. Punkt 2 ska inte tillämpas i följande fall, nämligen
a)
på det sista kastet under en fångstresa om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk,
b)
om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken, eller
c)
om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel.
Artikel 32
Stängda områden för fiske med snörpvad
Fiske med snörpvad efter storögd tonfisk och gulfenad tonfisk ska vara förbjudet i följande områden på det fria havet:
a)
De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Indonesiens, Palaus, Mikronesiens och Papua Nya Guineas exklusiva ekonomiska zoner (EEZ).
b)
De internationella vatten som avgränsas av gränserna för Mikronesiens, Marshallöarnas, Naurus, Kiribatis, Tuvalus, Fijis, Salomonöarnas och Papua Nya Guineas EEZ.
Artikel 33
Begränsning av antalet EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk
Det största antal EU-fartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) i områden söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområde anges i bilaga VII.
Avsnitt 8
Berings hav
Artikel 34
Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav
Fiske efter alaskapollack (Theragra chalcogramma) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet.
AVDELNING III
FISKEMÖJLIGHETER FÖR TREDJELANDS FARTYG I EU-VATTEN
Artikel 35
TAC:er
Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i EU-vatten inom ramen för de TAC:er som anges i bilaga I till denna förordning och på de villkor som anges i denna avdelning och i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008.
Artikel 36
Fisketillstånd
1. Det största antalet fisketillstånd för tredjelands fiskefartyg som fiskar i EU-vatten fastställs i bilaga VIII.
2. Fisk från bestånd för vilka TAC:er har fastställts får endast behållas ombord eller landas om fångsterna har tagits av ett fartyg från tredjeland med en kvot och vars kvot inte är uttömd.
Artikel 37
Förbud
1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, behålla ombord, lasta om eller landa följande arter:
a)
Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla EU-vatten.
b)
Havsängel (Squatina squatina) i alla EU-vatten.
c)
Slätrocka (Dipturus batis) i EU-vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområden III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.
d)
Brokrocka (Raja undulata) och grårocka (Rostroraja alba) i EU-vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.
e)
Håbrand (Lamna nasus) i alla EU-vatten.
f)
Hajrockor (Rhinobatidae) i EU-vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.
2. Om arter som avses i punkt 1 fångas oavsiktligt får de inte komma till skada. De ska släppas omedelbart.
AVDELNING IV
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 38
Kommittéförfarande
1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas.
Artikel 39
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.
Artikel 9 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2012.
De fiskemöjligheter eller fiskeförbud för CCAMLR:s konventionsområde som fastställs i artiklarna 20, 21 och 22 och i bilagorna IE och V ska tillämpas från och med början av respektive tillämpningsperiod för dessa fiskemöjligheter eller förbud.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2012.