РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 7 december 2011
om den ersättning som betalades ut av den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (ELGA) under 2008 och 2009
[delgivet med nr K(2011) 7260]
(Endast den grekiska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2012/157/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med artikel 108.2 första stycket i fördraget ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 4 februari 2009 hölls ett bilateralt möte med de grekiska myndigheterna, eftersom kommissionen via pressen fått kännedom om att den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (nedan kallad ELGA) till följd av omfattande protester i januari 2009 hade för avsikt att betala ut ersättning på 425 miljoner euro till grekiska producenter av jordbruksprodukter för inkomstförluster som dessa lidit under 2008 till följd av ogynnsamma väderförhållanden. Till följd av mötet inkom Greklands ständiga representation vid Europeiska unionen genom en skrivelse av den 9 februari 2009 med uppgifter om denna stödåtgärd.
(2)
Genom en skrivelse av den 23 februari 2009 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Genom en skrivelse av den 20 mars 2009 svarade de grekiska myndigheterna att ELGA hade tagit ett lån på 425 miljoner euro för att betala ut ersättningen i fråga och dessutom ett lån på 444 miljoner euro som till stor del använts för att under 2008 betala ut ersättning för skador på vegetabilieproduktion och djurbesättningar som också orsakats av omständigheter som täcks av ELGA.
(3)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 4 maj 2009. De grekiska myndigheterna inkom med svar genom en skrivelse av den 16 juni 2009. Genom en skrivelse av den 13 juli 2009 underrättade kommissionen de grekiska myndigheterna om att åtgärden för utbetalning av ersättning på 425 miljoner euro under 2009 hade registrerats som stödärende nr CP 196/2009 och att åtgärden för ersättning motsvarande 444 miljoner euro som hade utbetalats 2008, i den del den avsåg ersättning för skador som orsakats av omständigheter som täcks av ELGA, hade konstaterats utgöra olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 (2) i EG-fördraget (3) och hade registrerats som ärende nummer NN 39/09.
(4)
Till följd av de grekiska myndigheternas svarsskrivelse av den 18 augusti 2009 begärde kommissionen ytterligare uppgifter genom en skrivelse av den 14 september 2009. Genom denna skrivelse underrättade kommissionen även de grekiska myndigheterna om att den, till följd av de uppgifter som dessa lämnat om att den ersättning på 425 miljoner euro som beviljats 2009 hade betalats ut till de berörda jordbrukarna, hade registrerat även denna ersättning som olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 och även detta med nummer NN 39/09.
(5)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 20 mars 2010 (4). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärderna. Kommissionen mottog synpunkter från tredje parter, vilka sändes till de grekiska myndigheterna den 6 maj 2010. De grekiska myndigheterna lämnade in sina kommentarer på synpunkterna från berörda parter den 21 juli 2010.
(6)
De grekiska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar om stödåtgärderna den 4 juni 2010, den 10 september 2010 och den 14 september 2010. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 17 november 2010. De grekiska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 9 mars 2011.
(7)
På begäran av de grekiska myndigheterna hölls ett bilateralt möte med kommissionen den 31 mars 2011. Till följd av detta möte inkom de grekiska myndigheterna med ytterligare upplysningar den 11 maj 2011 och den 12 juli 2011. På begäran av de grekiska myndigheterna hölls ytterligare ett bilateralt möte med kommissionen den 11 november 2011.
II. BESKRIVNING
(8)
Genom grekisk lag nr 1790/1988 om organisation och verksamhet för den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar och andra bestämmelser (5) (nedan kallad lag 1790/1988) inrättades en allmännyttig organisation kallad den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (ELGA). ELGA är en privaträttslig juridisk person som ägs helt av staten. Den står under jordbruksministeriets tillsyn i enlighet med artikel 12 i den ovan nämnda lagen. ELGA förvaltar de poster som ingår i dess budget i enlighet med de beslut som fattas av styrelsen, vars ledamöter utses genom beslut av jordbruksministeriet. ELGA:s ändamål är framför allt att försäkra jordbruksföretagens vegetabilie- och animalieproduktion samt deras kapital i form av växter och djur mot skador som orsakas av naturrisker.
(9)
Enligt artikel 3a (6) i lag 1790/1988 är ELGA:s försäkringssystem obligatoriskt och täcker naturrisker, särskilt översvämning, storm, frost och onormalt stark kyla, snö, hagel, höga temperaturer och solstrålning, onormalt kraftiga regn och för årstiden otypiska regn, torka, sjukdomar på grödorna orsakade av skadegörare, växtsjukdomar, epizootiska sjukdomar, bränder till följd av åska, jordbävning, risker orsakade av havet, skador på vegetabilieproduktionen orsakade av vilda djur samt en rad sjukdomar hos nötkreatur, får och getter.
(10)
Enligt artikel 5a (7) i lag 1790/1988 ska de producenter av jordbruksprodukter som omfattas av det försäkringssystem som avses i skäl 9 betala en särskild försäkringsavgift till ELGA. Denna lagstadgade avgift tas ut vid försäljning och köp av nationella jordbruksprodukter och intäkterna från den går till ELGA, som ansvarar för att förebygga och ersätta skador som jordbruksföretagen orsakas till följd av naturrisker.
(11)
Enligt artikel 5a i lag 1790/1988 är den särskilda försäkringsavgiften fastställd till 3 % för produkter av vegetabiliskt ursprung och 0,5 % för produkter av animaliskt ursprung (8). Avgiftsnivåerna fastställs av behöriga ministerier på grundval av ett förslag från ELGA till jordbruksministeriet. ELGA:s intäkter från den särskilda försäkringsavgiften, som uppbärs av skattemyndigheten, ska ingå i statens budget som statliga intäkter och redovisas som en särskild intäktspost. Dessa intäkter ska betalas ut till ELGA över jordbruksministeriets (numera ministeriet för landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning) budget, genom en årlig insättning av medel av motsvarande storlek till jordbruksministeriet, efter förslag från ELGA. ELGA har inget annat inflytande över vare sig avgiftens eller ersättningens belopp.
(12)
Försäkringen genom ELGA är obligatorisk för fysiska och juridiska personer som äger eller driver företag för jordbruk, boskapsuppfödning, fjäderfäuppfödning, biodling, fiske, vattenbruk eller liknande företag. ELGA:s intäkter utgörs i synnnerhet av intäkterna från den särskilda försäkringsavgiften. ELGA:s behörighet omfattar enligt lag nr 3147/2003 även utbetalning av stöd inom ramen för särskilda nödprogram för ersättning för skador på kapital i form av växter och fasta tillgångar till följd av naturkatastrofer, exceptionella händelser eller ogynnsamma väderförhållanden. Detta stöd finansieras genom statsbudgeten eller genom lån. Det statliga stöd som beviljas genom dessa program godkänns genom beslut av kommissionen.
(13)
Genom beslut nr 262037 som antogs av finansministeriet och ministeriet för landsbygdsutveckling den 30 januari 2009 (nedan kallat det interministeriella beslutet) fastställdes att ersättning på 425 miljoner euro genom undantag skulle betalas ut för skador som uppkommit 2008. Enligt det interministeriella beslutet skulle ELGA betala ut ersättning för minskad produktion av vissa i beslutet angivna grödor till följd av ogynnsamma väderförhållanden såsom torka, höga temperaturer och regn samt sjukdomar orsakade av skadegörare och växtsjukdomar under odlingssäsongen 2008. Ersättningen avsåg skador på odlingar av mandel, körsbär, aprikos, vissa persikosorter, plommon, päron och äpple, sparris, orientalisk tobak, potatis, bomull, oliver och spannmål.
(14)
Enligt uppgifterna från de grekiska myndigheterna beaktades vid fastställandet av skadetröskeln förutom produktionsförlusten även den försämrade kvaliteten på produktionen av vissa grödor (spannmål och bomull). Produktionsförlusten och den försämrade kvaliteten berodde på en kombination av ogynnsamma väderförhållanden och växtsjukdomar som orsakats av dessa väderförhållanden och som drabbat de berörda grödorna under året.
(15)
För att betala ersättningen i fråga tog ELGA ett banklån på 425 miljoner euro som ska betalas tillbaka över tio år (2010-2019). Under de tre första åren (2010-2012) betalas ränta och en avgift till den grekiska staten motsvarande 28 513 250 euro årligen och under de följande sju åren (2013-2019) betalas ränta, amorteringar och en avgift till den grekiska staten motsvarande 89 227 536 euro 2013, 85 087 786 euro 2014, 81 025 536 euro 2015, 76 963 286 euro 2016, 72 901 036 euro 2017, 68 838 786 euro 2018 och 64 776 536 euro 2019. Lånet garanteras av den grekiska staten.
(16)
Enligt uppgifterna från de grekiska myndigheterna betalade ELGA under 2008 ut ersättning på 386 986 648 euro för skador som täcks av försäkringen. Detta belopp kom delvis från försäkringsavgifter (88 353 000 euro) och delvis från ett banklån på 444 miljoner euro.
(17)
Detta lån på 444 miljoner euro tog ELGA på grundval av artikel 13 i lag nr 3074/2002 och artikel 28.17 i lag nr 3147/2003. Det ska betalas tillbaka över tio år (2009-2018). Under de tre första åren (2009-2011) betalas ränta och en avgift till den grekiska staten motsvarande 23 709 600 euro årligen och under de följande sju åren (2012-2018) betalas ränta, amorteringar och en avgift till den grekiska staten motsvarande 87 138 171 euro 2012, 83 789 143 euro 2013, 80 395 714 euro 2014, 77 002 286 euro 2015, 73 608 857 euro 2016, 70 215 429 euro 2017 och 66 822 000 euro 2018. Även detta lån garanteras av den grekiska staten.
(18)
En del av detta lån, 145 366 352 euro, var avsedd för statligt stöd som godkänts genom beslut av kommissionen inom ramen för de särskilda nödprogrammen till följd av bränderna 2006 och 2007. Denna del av lånet omfattas inte av detta beslut.
III. TVIVEL SOM FRAMFÖRTS AV KOMMISSIONEN I SAMBAND MED ATT GRANSKNINGSFÖRFARANDET INLEDDES
1. Om förekomsten av stöd I den mening som avses I artikel 107.1 i EUF-fördraget
(19)
Stöd som ges med hjälp av statliga medel: Kommissionen ansåg att detta villkor var uppfyllt i förevarande fall, eftersom det i den nationella lagstiftningen i fråga (se skäl 11) tydligt anges att de förmåner som ELGA tillhandahåller finansieras med statliga medel och kan tillskrivas staten.
(20)
Inom ramen för de ytterligare uppgifter som lämnades innan förfarandet inleddes angav de grekiska myndigheterna att de hade för avsikt att procentuellt höja den särskilda försäkringsavgiften i syfte att öka ELGA:s intäkter. Men de uppgifter som i detta skede av förfarandet tillhandahölls om ökningen av ELGA:s intäkter var inte tillräckligt precisa för att det skulle vara möjligt avgöra huruvida en sådan ökning räcker för att återbetala lånen och bevilja producenterna ersättning under de berörda åren. Det kunde följaktligen inte uteslutas att åtgärderna i fråga även kommer att finansieras genom andra statliga medel som står till ELGA:s förfogande.
(21)
Stöd som påverkar handeln och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen: Den ersättning som betalades ut av ELGA 2008 enligt det obligatoriska försäkringssystemet avsåg flera grekiska jordbruksprodukter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och den som betalades ut 2009 avsåg flera olika grödor (se skäl 13). När förfarandet inleddes konstaterade kommissionen följaktligen att ersättningen i fråga har gett de lokala producenterna en fördel i förhållande till andra producenter i unionen som inte får samma stöd. Jordbrukssektorn är öppen för konkurrens på unionsnivån och är följaktligen känslig för varje åtgärd som gynnar produktionen i en medlemsstat. Ersättningen i fråga riskerar följaktligen att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(22)
Stöd som gynnar vissa företag eller viss produktion: När det gäller frågan om huruvida ELGA:s utbetalningar enligt det obligatoriska försäkringssystemet mot naturrisker innebär en selektiv fördel ansåg kommissionen a priori att denna åtgärd är selektiv, eftersom ersättningen från ELGA begränsas till viss jordbruksproduktion.
Enligt kommissionen är det möjligt att anse att den grekiska jordbrukssektorns särskilda särdrag och särskilda beroende av vissa väderförhållanden samt dess sårbarhet för naturrisker nödvändiggör ett statligt system som garanterar en lägsta ersättningsnivå på grundval av solidaritetsprincipen. Eftersom den ersättning som utbetalas av ELGA enligt det obligatoriska försäkringssystemet finansieras genom intäkter från en särskild försäkringsavgift, bedömde kommissionen att det eventuellt kan anses att denna ersättning inte ger mottagarna en otillbörlig fördel.
En sådan motivering grundad på systemets logik och karaktär gäller emellertid inte om den grekiska staten stöder systemet i fråga genom ytterligare finansiella ingripanden (utöver finansieringen genom obligatoriska avgifter). När granskningsförfarandet inleddes innehade kommissionen dock inte tillräckliga uppgifter för att sluta sig till huruvida detta var fallet. Kommissionen betvivlade emellertid att åtgärderna i fråga hade finansierats utan ytterligare ingripanden från staten.
(23)
Av ovan angivna skäl ansåg kommissionen när förfarandet inleddes att det inte kan uteslutas att den ersättning som ELGA under 2008 och 2009 betalade ut enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
2. Åtgärdernas kvalificering som olagligt stöd
(24)
Kommissionen ansåg att eftersom stödet hade beviljats och betalats ut utan föregående anmälan rör det sig om olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.
3. Preliminär bedömning av stödets förenlighet
(25)
Eftersom de grekiska myndigheterna hade hävdat att åtgärderna i fråga inte utgör statligt stöd, innehade kommissionen inte när förfarandet inleddes de uppgifter som var nödvändiga för att bedöma huruvida stödet var förenligt med bestämmelserna i de rättsakter som var tillämpliga vid den tidpunkt när det beviljades, dvs. 2008 och 2009. I förevarande fall utgörs dessa av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 (9) (nedan kallade riktlinjerna), särskilt kapitel V.B om stöd som kompensation för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket.
(26)
Enligt de uppgifter som lämnats föreföll det som om ersättningen för den största delen av de berörda grödorna avsåg skador som nådde upp till minimitröskeln på 30 % med beaktande av de produktionsförluster eller den försämrade kvaliteten på viss produktion som uppkommit under hela det berörda året och som orsakats av en kombination av olika ogynnsamma väderförhållanden samt för vissa grödor även av växtsjukdomar. Informationen från de grekiska myndigheterna innehöll inga uppgifter om den metod som använts för att beräkna ersättningen i fråga.
(27)
Kommissionen tvivlade följaktligen på att stödet kunde anses förenligt med kapitel V.B i riktlinjerna.
IV. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(28)
De berörda parter som inkommit med synpunkter är CELCAA (Comité européen de commerçants de produits agricoles et de produits agricoles alimentaires), COCERAL (Comité européen des céréales, d’aliments de bétail, de fruits oléicoles, d’huile d’olive, d’olives, de graisses et du commerce agroalimentaire) och en tredje berörd part som har begärt konfidentiell behandling av sin identitet.
(29)
Den tredje berörda parten (en oberoende handlare) samt CELCAA och COCERAL, vilkas målsättning är att skydda oberoende handlares intressen, anser att det aktuella stödet, som ursprungligen beviljades jordbrukare, i verkligheten har hamnat hos jordbrukskooperativ och deras sammanslutningar, vilka har exklusiv tillgång till jordbruksprodukter och följaktligen konkurrerar med oberoende handlare.
(30)
Enligt de berörda parterna har Grekland inte lagt fram några bevis för att ersättningen i fråga har beviljats för förluster orsakade av ogynnsamma väderförhållanden. De grekiska myndigheterna har inte lämnat in någon analytisk beskrivning av väderförhållandena som styrker den meteorologiska informationen såsom det krävs enligt riktlinjerna.
(31)
Enligt de berörda parterna har de grekiska myndigheterna inte preciserat vare sig den metod som använts för att beräkna ersättningen eller minimitröskeln för gjorda förluster. Ersättningen begränsades dessutom till vissa jordbruksprodukter, trots att producenter av andra produkter som inte hade rätt till ersättningen i fråga också hade lidit produktionsförluster.
(32)
De berörda parterna anser vidare att beviljandet av ersättningen i fråga inverkade på prisbildningen för slutprodukterna, på grund av lägre priser för de produkter för vilka ersättning betalats ut. Det aktuella stödet gav således de berörda producenterna en ekonomisk fördel, eftersom de fick möjlighet att saluföra de delar av produktionen som inte påverkats av de ogynnsamma väderförhållandena på villkor som snedvrider konkurrensen. Å andra sidan tvingades de privata handelsaktörerna (såsom handlare, mjölkvarnar, foderkvarnar, fjäderfäuppfödare, svinuppfödare etc.) att följa den prissättningspolitik som infördes av jordbrukskooperativen och deras sammanslutningar, vilket gav dessa kooperativ en monopolställning.
(33)
Det försäkringsskydd som ELGA erbjuder mot risker i jordbrukssektorn borde dessutom iaktta proportionalitetsprincipen och principen om lika behandling. Enligt de berörda parterna är det inte godtagbart att den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 motsvarade belopp som var tre respektive fyra gånger högre än det totala beloppet av försäkringsavgifterna för samma år.
(34)
Enligt de berörda parterna gjorde ELGA genom det nya lån som togs 2009 alltför stora ”inteckningar” på intäkterna för de kommande tio åren, eftersom det lån som togs 2008 också måste återbetalas och försäkringsavgifterna för de närmaste åren således redan hade ”intecknats”. De berörda parterna har dessutom påpekat att ELGA tog ytterligare två lån 2009, nämligen ett lån på 350 miljoner euro från Pireus bank och ett lån på 112 miljoner euro från den grekiska jordbruksbanken och Greklands centralbank.
(35)
De berörda parterna anser även att lånen på 444 miljoner euro och 415 miljoner euro utgör ytterligare intäkter utöver de lagstadgade försäkringsavgifterna, i form av lån som garanteras av den grekiska staten. Dessa lån bör följaktligen betraktas som statliga medel.
V. KOMMENTARER FRÅN GREKLAND
1. Allmänna kommentarer om den ersättning som beviljades 2008 och 2009
(36)
Enligt de grekiska myndigheterna utgör den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 inte statligt stöd.
Finansieringen av försäkringssystemet säkerställs genom särskilda obligatoriska avgifter som betalas av jordbrukarna. Eftersom detta försäkringssystem vilar på principen om social solidaritet måste de särskilda obligatoriska avgifterna inte stå i strikt proportion till den försäkrade risken och beloppet av den utbetalade förmånen måste inte nödvändigtvis stå i proportion till den försäkrades intäkter (10). Enligt de grekiska myndigheterna rör det sig i förevarande fall följaktligen om en faktisk ersättning som betalades ut för skador på jordbruksproduktionen som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, vilket är förenligt med grekisk lagstiftning om de jordbruksförsäkringar som tillhandahålls av ELGA.
Enligt de grekiska myndigheterna är ELGA för övrigt i stånd att på respektive förfallodag fullgöra sina finansiella skyldigheter inom ramen för det obligatoriska försäkringssystemet. Denna förmåga har stärkts genom en ny lag nr 3877/2010 om systemet för skydd och försäkring av jordbruksverksamhet, som föreskriver om ytterligare finansieringskällor för ELGA. Genom denna lag har den särskilda försäkringsavgiften i de flesta fall höjts (för skador på vegetabilieproduktion från 3 % till 4 % och för skador på animalieproduktion från 0,50 % till 0,75 %). Dessutom har det genom denna lag införts en frivillig försäkring för förluster som inte täcks av den obligatoriska försäkringen samt en allmän försäkring för fysiska personer som inte har jordbruk som huvudsyssla och juridiska personer vars huvudägare är personer som inte har jordbruk som huvudsyssla och där försäkringsavgifterna betalas till förmån för ELGA.
(37)
Även om ersättningen i fråga skulle betraktas som statligt stöd anser de grekiska myndigheterna emellertid att den är förenlig med artikel 107.3 c i fördraget och med riktlinjerna. De grekiska myndigheterna har till kommissionen lämnat in detaljerade uppgifter om varje stöd som beviljades av ELGA 2008 och 2009 och har angett den berörda jordbrukarens namn och skatte-ID, det län där jordbruksskiftet är beläget, typ av gröda, måttenhet för odlingen och antalet enheter som används, stödbeloppet och datum för beviljande av stödet, beskrivning av skadorna samt skadenivån jämfört med normal produktion.
(38)
När det gäller ersättningen under 2008 och 2009 för skador som förstörde mer än 30 % av den normala vegetabilieproduktionen anser de grekiska myndigheterna att samtliga villkor i punkterna 124-130 i riktlinjerna och artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter (nedan kallad förordningen om undantag) (11) är uppfyllda.
(39)
Enligt de grekiska myndigheterna betalades stödet ut till berörda producenter eller till producentorganisationer som producenterna är anslutna till i enlighet med riktlinjerna och förordningen om undantag. De grekiska myndigheterna har särskilt bekräftat följande:
a)
Stödbeloppet översteg inte i något fall beloppet av producenternas faktiska förluster.
b)
När det gäller stödnivån har de grekiska myndigheterna bekräftat att villkoren i bestämmelserna i artikel 11 i förordningen om undantag är uppfyllda, eftersom ELGA inte i något fall betalade ut ersättning som översteg 74,8 % av inkomstminskningen vid försäljning av produkten, till följd av de ogynnsamma väderförhållandena.
c)
Den maximala stödberättigande förlusten minskades med eventuella belopp som erhållits via försäkringssystem och kostnader som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått.
d)
Förlustberäkningen utfördes för det enskilda företaget.
e)
Beslutet om att bevilja stöd och utbetalningen av stöd ägde rum inom den tidsfrist på tre respektive fyra år efter förlusten som fastställs i artikel 11.10 i förordningen om undantag.
f)
Stödet i fråga har inte kumulerats med annat statligt stöd eller med annan finansiering från medlemsstaterna eller unionen i förhållande till samma stödberättigande kostnader. Den förlust för vilken de berörda producenterna erhöll stödet har inte ersatts på grundval av någon annan rättsakt och stödet har följaktligen beviljats antingen enligt riktlinjerna, förordningen om undantag, kommissionens förordning (EG) nr 1535/2007 av den 20 december 2007 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter (12) (nedan kalladförordningen om stöd av mindre betydelse) eller meddelandet av den 22 januari 2009 om en tillfällig gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (nedan kallat meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen) (13).
(40)
När det gäller metoden för att beräkna den normala produktionen har de grekiska myndigheterna lämnat uppgifter om den använda metoden och bekräftat att villkoren i punkt 128 i riktlinjerna är uppfyllda, dvs. att en eventuell alternativ metod som används ska vara representativ och inte grunda sig på onormalt goda skördar. Bedömningen av förlusterna till följd av de ogynnsamma väderförhållandena gjordes för de enskilda företagen av agronomer på grundval av uppskattningar som gjorts på plats, såsom det föreskrivs i förordningen om försäkring genom ELGA. Vid kontrollen på plats mätte den agronom som gjorde uppskattningen skiftets storlek med alla lämpliga metoder (måttband, kartor över skiftena och GPS) och på fruktträdsodlingar räknades antalet träd. Därefter gjorde agronomen en bedömning av den förväntade produktionen på skiftet med hänsyn till den använda odlingstekniken (bland annat planteringstäthet, beskärningssystem, användning av plasttäckning för tidigare skördar och bevattningssystem), de odlade sorterna, den föregående grödan vid odling av årliga grödor, åtgärder för växtskydd (framför allt gödsling och bekämpning av skadegörare), jordens bördighet och eventuella särdrag under produktionsåret (såsom torka eller problem med fruktsättningen). Slutligen bedömdes skadenivån jämfört med den förväntade produktionen på skiftet. För att bestämma skadenivån togs prover på olika ställen på skiftet varvid man beaktade den kvantitativa förlusten jämfört med den förväntade produktionen, den försämrade kvaliteten till följd av skador, växtskyddsåtgärder som vidtagits efter det att skadorna uppkommit (såsom ytterligare skydd för växtligheten, ytterligare ogräsrensning eller bortplockning av förstörd frukt).
2. Särskilda kommentarer om den ersättning som beviljades 2008
(41)
Av det stöd som ELGA beviljade 2008, dvs. 386 986 648 euro, betalades 373 257 465,71 euro ut till producenterna som ersättning för förluster i vegetabilieproduktionen orsakades av ogynnsamma väderförhållanden. Avseende detta stöd har ELGA tillämpat artikel 6 i förordningen om försäkring av vegetabilieproduktion som behandlar ersättning till producenter av jordbruksprodukter för förluster orsakade av de ogynnsamma väderförhållanden som avses i nationell lag nr 1790/1988 om inrättande av ELGA.
(42)
Grekland har för detta stöd lämnat meteorologisk information om de ogynnsamma väderförhållandena under regleringsåret 2007-2008. De ogynnsamma väderförhållandena har formellt erkänts av de offentliga myndigheterna. Det rör sig bland annat om en värmebölja som drabbade hela landet i slutet av juni och juli 2007, kraftiga regn i flera regioner i landet i oktober 2007 och torra och varma katabatiska vindar samma månad på Kreta, stormar och hagel i början av augusti 2008 i vissa län i de nordvästra och centrala delarna av Grekiska fastlandet samt stormar i slutet av samma månad i regionerna Magnisia, Boiotien och östra Attika samt på öarna Evia och Kreta.
Ersättningen beviljades för följande skadenivåer jämfört med normal produktion (14):
Minimiskadenivå jämfört med normal produktion
Total ersättning
(euro)
Antal jordbruksskiften som lidit förluster
% av den totala ersättningen
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Totalt
373 257 465,71
666 406
100
ELGA beviljade dessutom ytterligare ersättning på 2 472 785,97 euro till producenter som under samma regleringsår 2007-2008 upprepade gånger orsakades förluster i samma vegetabilieproduktion på grund av ogynnsamma väderförhållanden. Av denna ersättning beviljades 6,98 % för skador där skadenivån var 20-30 % av den normala produktionen och 93,02 % för skador där mer än 30 % av den normala produktionen hade förstörts.
(43)
Under 2008 betalade ELGA även ut följande stöd till jordbrukare:
a)
Stöd på 7 338 119,74 euro för förluster i djurkapitalet. Av detta stöd beviljades 1 860 279,67 euro för förluster i djurkapitalet orsakade av ogynnsamma väderförhållanden, 3 188 825,78 euro beviljades för förluster orsakade av djursjukdomar och 2 289 014,29 euro för förluster orsakade av andra skador (såsom attacker av vilda djur, björnar, vargar och lösdrivande hundar). Detta stöd betraktas av de grekiska myndigheterna som en faktisk ersättning enligt det obligatoriska försäkringssystemet och inte som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
b)
Stöd på 114 374,86 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn. Detta stöd beviljas inom ramen för gemenskapsprogrammet Life för att skydda brunbjörnen i Grekland. Stödnivån var 100 %.
c)
Stöd på 3 803 901,72 euro för korrigeringar till följd av felaktigheter i bedömningsrapporterna om förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet. Dessa fel, som konstaterades efter det att stödet hade betalats ut till jordbrukarna, orsakade att en skuld uppkom för ELGA gentemot de berörda stödmottagarna.
3. Särskilda kommentarer om den ersättning som beviljades 2009
(44)
När det gäller den ersättning som betalades ut 2009 på grundval av det interministeriella beslutet av den 30 januari 2008, dvs. 415 019 452 euro, innehåller nedanstående tabell uppgifter om berörda produkter och väderförhållanden som orsakade skadorna samt en beskrivning av skadorna.
Jordbruksprodukt
Total ersättning
(euro)
Ogynnsamma väderförhållanden
Beskrivning av orsakade skador
1.
Mandel
Körsbär
Aprikos (sorten Bebekou)
Äpple
Plommon
Päron
56 580 555
(för alla produkter)
Höga temperaturer och värmebölja.
En varm och torr vinter.
Långvarig torka.
Plötsliga temperaturväxlingar.
De höga temperaturerna och värmeböljan under sommaren 2007 inverkade negativt på produktionen av dessa produkter, framför allt blombildningen i fruktodlingarna. Den långvariga torkan 2007 och de plötsliga temperaturväxlingarna ledde till minskad produktion. På grund av den varma och torra vintern blev dessutom viloperioden för flera fruktträdssorter för kort.
2.
Persika
10 970 348
Samma väderförhållanden som i punkt 1.
Samma skador som i punkt 1.
3.
Sparris
6 751 747
En varm och torr vinter.
Låga temperaturer.
Den varma och torra vintern 2007-2008 bidrog till ökad katabolisk aktivitet hos sparrisen och ledde till förlust av lagrade näringsämnen. Detta resulterade i en plötslig minskning av den framtida sparrisproduktionen. Produktionen påverkades dessutom av de låga temperaturerna i februari 2008 som försenade tillväxten. Detta minskade ytterligare den grekiska sparrisskörden 2008.
4.
Orientalisk tobak
13 817 834
Höga temperaturer och värmebölja.
Torka.
De höga temperaturerna och värmeböljan under sommaren 2007 i kombination med torkan försvårade behandlingen mot insektsangrepp och virus orsakade av trips och ledde till minskad tobaksproduktion i hela landet.
5.
Sommarpotatis
7 220 996
Höga temperaturer.
De höga temperaturerna under somrarna 2006 och 2008 försvårade behandlingen mot skadegörare och växtsjukdomar på sommarpotatis i flera län i Grekland.
6.
Bomull
109 564 462
Långvarig torka.
Varm sommar.
Kall höst.
Regn.
Den långvariga torkan ledde till minskade vattenförråd. Den varma sommaren följd av en kall höst i kombination med onormalt kraftiga regn mot slutet av september 2008 ledde till minskad bomullsproduktion och försämrad kvalitet på bomullsproduktionen i hela landet.
7.
Oliv
72 026 112
Torka.
Frost.
Regn.
Den långvariga torkan, frosten i februari 2008 efter en mild vinter, de höga temperaturerna och de onormalt kraftiga regnen under olivträdens blomningstid ledde till en kraftigt minskad olivproduktion i hela landet.
8.
Spannmål (majs, vete, korn, havre, råg, ris)
138 087 394
Regn.
Temperaturväxlingar.
Regnen och temperaturväxlingarna under våren och hösten 2008 ledde till försämrad spannmålsproduktion och underlättade utvecklingen av växtsjukdomar. Den försämrade kvaliteten berodde också på avsaknad av nödvändiga näringsämnen (protein och gluten) orsakad av de ogynnsamma väderförhållandena.
Totalt
415 019 448
(45)
De grekiska myndigheterna anser att av ersättningen på 415 019 452 euro ska 27 614 905 euro, som betalades ut till 871 producenter, betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och riktlinjerna.
(46)
Det resterande stödbeloppet, 387 404 547 euro, betalades ut till 784 408 producenter. Enligt de grekiska myndigheterna är detta stöd förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget och förordningen om undantag.
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd uppfyller alla de villkor som anges i artikel 11 i förordningen om undantag, särskilt följande:
a)
Bruttostödnivån överskred inte 80 % av inkomstminskningen vid försäljningen av produkten, till följd av de ogynnsamma väderförhållandena.
b)
Förlustberäkningen utfördes för det enskilda företaget.
c)
Förlustbeloppet innefattade inte utgifter som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått och producenterna fick ingen ersättning från andra försäkringsorgan.
d)
Ersättningen betalades direkt till jordbrukarna.
e)
Beslutet om att bevilja stöd och utbetalningen av stöd ägde rum inom tidsfristen på tre respektive fyra år efter förlusten.
f)
Metoden för att beräkna den normala produktionen var samma som för det stöd som hade beviljats 2008 (se skäl 42).
(47)
De grekiska myndigheterna anser vidare att om detta stöd inte kan betraktas som en faktisk ersättning (se skäl 36) eller som förenligt med förordningen om undantag (se skäl 46), bör det betraktas som förenligt med artikel 107.3 b i fördraget och meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen.
Genom detta stöd underlättades de berörda jordbrukarnas tillgång till finansiering. Ersättningen säkerställde således den ekonomiska likviditeten för primärproduktionen i Grekland, den enda sektor som den grekiska staten kunde stödja sig på under de första månaderna av den ekonomiska krisen för att undvika faror i andra sektorer av den grekiska ekonomin. Detta stöd beviljades inte heller utan tillämpning av strikta kriterier. Det beviljades tvärtom endast vid verkliga ekonomiska problem i produktionen av jordbruksprodukter och mer konkret vid problem som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden (se skäl 44). För den övervägande delen av detta stöd fastställdes inga trösklar för stödnivån eller graden av problem för enskilda jordbrukare, eftersom målet var att stödja den grekiska jordbruksekonomin i allmänhet.
(48)
Enligt punkt 7 tredje stycket led a i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen ska kommissionen tillämpa meddelandet på icke anmälda stöd (15), om stödet har beviljats efter den 17 december 2008. De grekiska myndigheterna anser följaktligen att punkt 7 tredje stycket led a i nämnda meddelande ska tillämpas på detta icke anmälda stöd, eftersom det beviljades producenterna efter den 17 december 2008.
(49)
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd, som genom undantag fastställdes i det interministeriella beslutet av den 30 januari 2009, uppfyller alla de villkor som anges i punkt 4.2.2 i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, särskilt följande:
a)
Stödet beviljades i form av en stödordning, eftersom det grundades på det ovan nämnda interministeriella beslutet.
b)
Stödet beviljades företag som inte befann sig i svårigheter den 1 juli 2008, i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. De grekiska myndigheterna har bekräftat att stödet beviljades uteslutande för fysiska personer och att de flesta av dessa enligt grekisk lagstiftning var befriade från att lämna in skattedeklaration, eftersom deras årsinkomst var mindre än 12 000 euro. Alla de producenter som erhöll ersättningen hade pågående transaktioner med bankerna och stödet betalades in till deras bankkonton. De grekiska myndigheterna har bekräftat att producenterna i fråga var solventa och hade goda möjligheter att få finansiering via banken. Dessa producenter befann sig följaktligen inte i svårigheter när stödet betalades ut.
c)
Stödordningen tillämpades inte på företag som är verksamma inom fiskesektorn.
d)
Stödet utgjorde inte exportstöd eller stöd för att främja inhemska produkter på bekostnad av importprodukter.
e)
Stödet beviljades under 2009, dvs. före den 31 december 2010 såsom det föreskrivs i punkt 4.2.2 f i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen.
f)
Stödbeloppet per jordbrukare varierade mellan 7 501 euro och 15 000 euro.
(50)
Enligt punkt 4.2.2 g i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, i dess ändrade lydelse från oktober 2009, får det stöd som varje berörd jordbrukare fått inte medföra att det totala stödbelopp som den berörda jordbrukaren får under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 överskrider stödtaket på 15 000 euro. Kravet på att ELGA från berörda jordbrukare ska erhålla en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt den tillfälliga gemenskapsramen som jordbrukaren fått under skatteåret är enligt de grekiska myndigheterna endast en formalitet. Att denna formalitet inte uppfyllts bör inte leda till slutsatsen att villkoret i punkt 4.2.2 g i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen i dess ändrade lydelse från oktober 2009 inte har iakttagits, särskilt som Grekland under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 inte beviljade stöd av mindre betydelse till producenter inom primär jordbruksproduktion eller stöd på grundval av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, vilket framgår av ELGA:s dokumentering.
(51)
De grekiska myndigheterna anser att av beloppet på 387 404 547 euro kan under alla omständigheter stöd på 75 382 500 euro omfattas av tillämpningsområdet för förordningen om stöd av mindre betydelse.
(52)
De grekiska myndigheterna anser att detta stöd på 75 382 500 euro uppfyller alla de villkor som anges i förordning nr 1535/2007 om stöd av mindre betydelse, särskilt följande:
a)
I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1535/2007 har de berörda jordbrukarna inte erhållit ersättning som överstigit 7 500 euro per jordbrukare under beskattningsåren 2008-2010.
b)
Det ackumulerade stöd av mindre betydelse som beviljats jordbruksföretag under en period på tre beskattningsår har inte överstigit 75 382 500 euro, som är det kumulerade maximibeloppet för Grekland enligt artikel 3.3 och bilagan till förordning (EG) nr 1535/2007.
4. Anmärkningar rörande synpunkterna från berörda parter
(53)
Grekland har hävdat att de berörda parterna inte har lämnat in några bevis för att ersättningen skulle ha påverkat deras medlemmars ställning på den inre marknaden.
(54)
När det gäller synpunkten att det inte har lämnats in någon beskrivning av de ogynnsamma väderförhållandena har de grekiska myndigheterna betonat att en sådan beskrivning inte är nödvändig enligt det interministeriella beslutet om ersättningen och att det som däremot måste bevisas är dels att väderförhållandena var ogynnsamma, dels att de skador som orsakades nådde upp till minimitröskeln på 30 % jämfört med den normala produktionen. De grekiska myndigheterna har för övrigt, inom ramen för de kommentarer som de lämnat till kommissionen, lämnat in analytiska uppgifter om väderförhållandena som styrker den meteorologiska informationen.
(55)
När det gäller synpunkten att Grekland inte har preciserat vilken metod som användes för att beräkna ersättningen eller minimitröskeln för gjorda förluster har de grekiska myndigheterna påpekat att de, inom ramen för de kommentarer som de lämnat till kommissionen, har lämnat detaljerade uppgifter om dessa båda frågor.
(56)
Enligt de grekiska myndigheterna påverkade beviljandet av ersättningen inte slutkonsumenterna, eftersom prisminskningen på de berörda jordbruksprodukterna inte ledde lägre detaljistpriser. Till stöd för denna synpunkt har de grekiska myndigheterna lämnat in artiklar ur grekiska tidningar som visar att detaljistpriserna för flera jordbruksprodukter, inbegripet de produkter som avses i detta ärende, fortfarande ligger kvar på en hög nivå trots att grossistpriserna för dessa jordbruksprodukter har sänkts.
VI. BEDÖMNING AV STÖDET
1. Förekomst av statligt stöd I den mening som avses I artikel 107.1 i fördraget
(57)
Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Kommissionen anser att dessa villkor är uppfyllda när det gäller de förevarande stödåtgärderna.
(58)
Stöd som ges med hjälp av statliga medel
Enligt den rättspraxis som följer av domstolens dom av den 22 mars 2003 i mål C-355/00, Freskot AE mot Elliniko Dimosio (16) (nedan kallad domen i målet Freskot), är detta villkor uppfyllt i förevarande fall, eftersom det i den nationella lagstiftningen klart anges att förmånerna från ELGA ska finansieras genom statliga medel och att de är hänförliga till staten i den mening som avses i domstolens rättspraxis (17).
Liksom i domen i målet Freskot följer det i förevarande fall av artikel 5a i lag 1790/1988 (se även skäl 11) och andra gällande bestämmelser i den grekiska lagstiftningen att ELGA:s intäkter från den särskilda avgiften uppbärs av skattemyndigheten, ingår i statens budget som statliga intäkter och betalas ut till ELGA över jordbruksministeriets (numera ministeriet för landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning) budget. Den omständigheten att avgifterna i fråga bokförs som intäkter för staten räcker för att anse att de förmåner som ELGA tillhandahåller beviljas av statliga medel.
Enligt artikel 2 i lag 1790/1998 (18) får ELGA dessutom genom beslut av jordbruksministeriet betala ut stöd eller ersättning till stödmottagarna genom överföring av medel från statens budget eller genom lån som ELGA tar med den grekiska staten som garant och med skyldighet för den grekiska staten att återbetala lånet.
Av domstolens rättspraxis framgår det emellertid att fördelar som ges direkt av staten samt fördelar som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (19). I förevarande fall utgör följaktligen de två lån som ELGA tog 2008 och 2009 för att betala ut ersättningen och som garanteras av den grekiska staten (se skälen 15 och 17) statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, eftersom de är en del av ELGA:s medel och ELGA är en privaträttslig juridisk person som ägs helt av staten och står under jordbruksministeriets tillsyn (se även skäl 8).
(59)
Stöd som påverkar handeln och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen
Kommissionen konstaterar att ersättningen ger de nationella producenterna en fördel i förhållande till andra gemenskapsproducenter som inte får samma stöd. Jordbrukssektorn är öppen för konkurrens på unionsnivån (20) och är följaktligen känslig för varje åtgärd som gynnar produktionen i en medlemsstat (21). Ersättningen i fråga riskerar följaktligen att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och påverka handeln mellan medlemsstaterna.
(60)
Stöd som gynnar vissa företag eller viss produktion
Som stöd betraktas enligt domstolens rättspraxis (22) bland annat ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma karaktär och har identiskt lika effekter.
I domen i målet Freskot slog domstolen fast att begreppet företag i den mening som avses i artikel 102 i fördraget inte avser en sådan organisation som ELGA när det gäller dess verksamhet enligt det obligatoriska försäkringssystemet mot naturrisker (se punkterna 79 och 88 i domen).
Det obligatoriska försäkringssystemet i fråga har i allt väsentligt ett socialpolitiskt mål och syftar till att säkerställa att alla jordbruksföretag har ett lämpligt försäkringsskydd, däribland även de företag som löper större risk att drabbas av naturkatastrofer (se punkterna 66 och 67 i domen). Försäkringsavgiften tas ut på alla jordbruksprodukter på ett enhetligt sätt oberoende av den faktiska risken för producenten (på grundval av solidaritetsprincipen). ELGA är underställd statlig tillsyn, eftersom avgiftens storlek, som bestämmer intäkterna, och ersättningsnivåerna fastställs av behöriga ministerier.
Liksom domstolen konstaterade i domen av den 22 januari 2002 i mål C-218/00, Cisal mot INAIL (23), står i förevarande fall storleken på de två huvudkomponenterna i det försäkringssystem som ELGA förvaltar, dvs. ersättningar och avgifter, under tillsyn av staten och den obligatoriska anslutning som karaktäriserar detta system är oundgänglig för systemets ekonomiska jämvikt samt för genomförandet av solidaritetsprincipen, vilken får som följd att den ersättning som utges till den försäkrade inte är proportionell till de avgifter som denne har erlagt.
Till skillnad från omständigheterna i målet Cisal mot INAIL är emellertid mottagarna av försäkringsförmåner från organisationen ELGA företag som utövar en ekonomisk verksamhet. Den omständigheten att ELGA inte själv utövar någon ekonomisk verksamhet räcker således inte för att anse att mottagarna av de försäkringsförmåner som utges av denna organisation inte skulle vara företag i den mening som avses i fördraget och inte skulle vara potentiella mottagare av statligt stöd (se domen i målet Freskot, punkt 80).
När det gäller frågan om en ekonomisk fördel angav domstolen i punkt 84 i domen i målet Freskot helt enkelt att ”[d]et måste således prövas dels huruvida, och i sådant fall i vilken utsträckning, de grekiska jordbruksföretagen - om den obligatoriska försäkringen inte fanns - skulle ha varit skyldiga [att] och faktiskt skulle ha kunnat försäkra sig hos privata försäkringsgivare eller vidta andra åtgärder för att på ett lämpligt sätt skydda sig mot de följder som naturrisker utgör för dessa företag, dels i vilken utsträckning avgiften motsvarar den verkliga ekonomiska kostnaden för förmånerna från ELGA enligt den obligatoriska försäkringen, förutsatt att det går att beräkna denna kostnad”. I punkt 87 i samma dom konstaterade domstolen emellertid att ”den inte har tillgång till de uppgifter om de faktiska eller rättsliga omständigheterna som är nödvändiga för att besvara den del av tolkningsfrågan som avser huruvida förmånerna från ELGA enligt den obligatoriska försäkringen mot naturrisker eventuellt kan anses utgöra statligt stöd”.
(61)
Enligt domstolens rättspraxis är varken en åtgärds sociala karaktär (24) eller den omständigheten att den helt eller delvis finansieras med avgifter som den offentliga myndigheten avkräver de berörda företagen (25) tillräckligt för att åtgärden ska undgå att betecknas som stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, i vilken det inte görs åtskillnad mellan orsakerna till och målen för de statliga ingripandena, vilka i stället bedöms mot bakgrund av resultatet (26).
Den ersättning som ELGA betalade ut 2008 enligt det obligatoriska försäkringssystemet avsåg vissa grekiska jordbruksprodukter av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung och den som betalades ut 2009 avsåg vissa grödor. Av detta följer att den ersättning som ELGA betalade ut till lokala producenter av jordbruksprodukter kan utgöra en selektiv ekonomisk fördel för dessa producenter i förhållande till andra producenter i unionen som inte erhåller samma stöd.
I de fall där det finns en större risk att drabbas av skador orsakade av naturkatastrofer är det dessutom tveksamt om jordbruksföretagen skulle kunna försäkra sig hos privata försäkringsgivare på liknande villkor. Kommissionen anser följaktligen att under dessa omständigheter utgör den ersättning som ELGA betalar ut enligt försäkringssystemet en selektiv ekonomisk fördel för mottagarna.
(62)
Mot bakgrund av domen i målet Freskot (se punkt 86) bör det emellertid undersökas huruvida stödåtgärden motiveras av systemets art och funktion, vilket det ankommer på den berörda medlemsstaten att visa (27). Det bör undersökas om den grekiska jordbrukssektorns särdrag och särskilda beroende av vissa väderförhållanden och dess sårbarhet för naturrisker kan ha gjort det nödvändigt att inrätta ett statligt system som garanterar en lägsta ersättningsnivå grundad på solidaritetsprincipen. En åtgärd som innebär undantag från tillämpningen av det allmänna (skatteliknande) systemet kan motiveras av detta systems art eller funktion, om den berörda medlemsstaten kan visa att denna åtgärd är en direkt följd av de grundläggande eller styrande principerna för systemet i fråga. Härvid måste åtskillnad göras mellan å ena sidan sådana mål som uppställts för ett visst system och som ligger utanför detta och å andra sidan mekanismer som utgör en del av själva systemet och som är nödvändiga för att kunna uppnå sådana mål. (28)
Eftersom det framgår att ELGA inte endast finansieras genom skatteliknande avgifter utan också genom direkta bidrag från staten, är en motivering grundad på solidaritet mellan producenterna inte tillämplig, utan systemet ska betraktas som selektivt i sin helhet.
I förevarande fall finansierades den ersättning som betalades ut till producenterna 2008, dvs. 386 986 648 euro, inte till övervägande del genom de särskilda obligatoriska avgifterna, som endast uppgick till 88 353 000 euro. De förmåner som utgetts till de försäkrade producenterna kan således inte anses vara uteslutande avgiftsfinansierade. (29)
(63)
När det gäller den ersättning som betalades ut 2009, dvs. 415 019 452 euro, konstaterar kommissionen att den inte finansierades genom de särskilda obligatoriska avgifterna, som 2009 uppgick till 57 015 388 euro. Denna ersättning föreskrevs genom det interministeriella beslutet av den 30 januari 2009 som ett försäkringsskydd som genom undantag ska utges vid förluster i den vegetabiliska produktionen och ingick inte i den ersättning som ELGA betalade ut till producenterna under 2009 för skador som omfattas av det obligatoriska försäkringssystemet. Kommissionen kan således inte godta de grekiska myndigheternas argument att även denna ersättning bör betraktas som en faktisk ersättning.
(64)
För att kunna betala ut den höga ersättningen till producenterna tog ELGA två lån som ska återbetalas över tio år (se skälen 16 och 17). På grundval av de uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat om utvecklingen av de årliga räntorna och amorteringarna för de båda lånen, måste det konstateras att ELGA inte kommer att klara av att återbetala lånen över tio år på basen av de särskilda försäkringsavgifter som tas ut från producenterna, särskilt som dessa så kallade avgifter ska användas för att betala ut ersättning för skador som kommer att uppkomma under de berörda åren.
(65)
Inom ramen för de ytterligare uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat har de angett att den nya lagen 3877/2010 om systemet för skydd och försäkring av jordbruksverksamhet har antagits i syfte att öka ELGA:s intäkter.
Kommissionen anser att den nämnda lagen faktiskt kan bidra till att sanera ELGA:s framtida verksamhet. Men den ökning av ELGA:s framtida intäkter som lagen medför räcker kanske inte för att ELGA ska klara av att återbetala lånen i fråga och samtidigt bevilja producenterna ersättning under de berörda åren.
Det lån som ELGA tog 2009 innebär en alltför stor belastning av de intäkter som organisationen kommer att ha under de kommande 10 åren, eftersom ELGA redan hade tagit ett lån 2008 som ska återbetalas och för vilket organisationen redan hade belastat försäkringsavgifterna för de följande åren. Som de berörda parterna har påpekat (se skälen 34 och 35) förvärras detta problem av att ELGA tog ytterligare två lån 2009. Det kan följaktligen inte uteslutas att åtgärderna i fråga kommer att finansieras också med hjälp av andra statliga medel som är tillgängliga för ELGA.
(66)
Mot bakgrund av den grekiska lagstiftningen om ersättning för skador orsakade av naturrisker förefaller det under inga omständigheter som om den åtskillnad som enligt detta stödsystem görs mellan företag som befinner sig i faktiskt och rättsligt jämförbara situationer kan motiveras på grundval av solidaritetsmålen för systemet i fråga. För det första står företagen i andra sektorer än de som omfattas av det aktuella systemet själva för de kostnader som orsakas av liknande eller jämförbara risker och för det andra är det uppenbart att till och med inom den jordbrukssektor som omfattas av detta system är vissa producenter alltid mer utsatta än andra för vissa risker (på grund av slaget av produktion eller det geografiska läget), vilket innebär att det stöd som betalas ut alltid till övervägande del kommer att betalas ut till vissa kategorier av producenter på de övrigas bekostnad.
(67)
Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som ELGA betalade ut till producenter av jordbruksprodukter 2008 och 2009 enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
(68)
Det ska följaktligen undersökas om det är möjligt att bevilja undantag från den allmänna princip om förbud mot statligt stöd som föreskrivs i artikel 107.1 i fördraget.
2. Åtgärdernas kvalificering som olagligt stöd
(69)
Eftersom stödet har beviljats och betalats ut utan föregående anmälan rör det sig om olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999.
3. Bedömning av stödets förenlighet enligt artikel 107.3 c I EUF-fördraget
(70)
Enlig artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.
(71)
För att omfattas av detta undantag måste stödet i fråga uppfylla bestämmelserna i de rättsakter som var tillämpliga vid den tidpunkt när det beviljades, dvs. 2008 och 2009. I förevarande fall utgörs dessa av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013, särskilt kapitel V.B om stöd som kompensation för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket, bland annat bestämmelserna i punkt V.B.3 om stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden, och artikel 11 i förordningen om undantag.
Det ska påpekas att bestämmelserna i kapitel V.B.4 i riktlinjerna om stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar torde vara tillämpliga på viss produktion för vilken producenterna beviljades stöd 2009 (orientalisk tobak och sommarpotatis). Eftersom de grekiska myndigheterna emellertid har visat att de sjukdomar som drabbade denna produktion orsakades av ogynnsamma väderförhållanden (se även skäl 44), i enlighet med fotnoten nederst på sida 31 i kapitel V.B.4 i riktlinjerna, har kommissionen bedömt stödåtgärderna mot bakgrund av bestämmelserna i kapitel V.B.3.
(72)
Av de villkor som föreskrivs i de ovan nämnda bestämmelserna i riktlinjerna är följande relevanta i förevarande fall:
a)
I enlighet med punkt 125 i riktlinjerna kan ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, hagel regn eller torka, dvs. de väderförhållanden som i förevarande fall orsakade förluster för viss jordbruksproduktion i Grekland under åren 2008 och 2009, likställas med naturkatastrofer om skadornas omfattning når upp till en viss tröskel av den normala produktionen. Kompensation för sådana likställda händelser bidrar till utvecklingen av jordbrukssektorn och bör godkännas på grundval av artikel 107.3 c i fördraget.
För att vara stödberättigande måste den förlust som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden motsvara 30 % av vederbörandens genomsnittliga årsproduktion under den föregående treårsperioden eller under tre år inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas. Enligt punkt 128 i riktlinjerna kan kommissionen godta andra metoder för att beräkna den normala produktionen, inklusive regionala referensvärden, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar.
b)
Anmälan av stödåtgärder bör inbegripa lämplig meteorologisk information som stöd. De ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer ska formellt ha erkänts som sådana av de offentliga myndigheterna.
c)
Bruttostödnivån får inte överskrida 80 % (90 % i mindre gynnade områden eller i områden som anges i artikel 36 a i-iii i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (30) och som fastställs av medlemsstaterna i överensstämmelse med artiklarna 50 och 94 i den förordningen) av de minskade inkomsterna från försäljning av produkten, vilka ska beräknas genom att
i)
resultatet av multiplikationen av den produktmängd som framställts under det år då de ogynnsamma väderförhållandena uppstod med det genomsnittliga försäljningspriset under det året, subtraheras
från
ii)
resultatet av multiplikationen av den genomsnittliga årliga producerade mängden under den föregående treårsperioden (eller under tre år inom föregående femårsperiod, varvid de högsta och de lägsta värdena inte ska medräknas) med det genomsnittliga försäljningspriset.
Det stödberättigande belopp som erhålls på detta sätt kan höjas med andra särskilda kostnader som jordbrukaren drabbas av genom utebliven skörd på grund av de ogynnsamma väderförhållandena.
d)
Den maximala stödberättigande förlusten ska minskas med eventuella belopp som erhållits via försäkringssystem och kostnader som till följd av de ogynnsamma väderförhållandena inte uppstått.
e)
Förlustberäkningen måste utföras för det enskilda företaget, men kommissionen kan godta genomsnittförluster, förutsatt att dessa är representativa och inte leder till att någon mottagare överkompenseras i någon nämnvärd omfattning.
f)
Mottagaren måste alltid stå för en del av kostnaderna (punkt 125 d i riktlinjerna).
g)
Systemen måste inrättas inom tre år och stödet utbetalas inom fyra år efter det att kostnaderna eller förlusten uppkommit.
(73)
När det gäller den ersättning på 373 257 465,71 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av ogynnsamma väderförhållanden konstaterar kommissionen att denna till största delen, dvs. avseende 347 193 466,52 euro (se skäl 42), uppfyller de i skäl 72 angivna kraven i riktlinjerna och förordningen om undantag. När det gäller stödet för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion på 2 472 785,97 euro uppfyller även detta till största delen, dvs. avseende 2 300 185,51 euro, de i skäl 72 angivna kraven i riktlinjerna och förordningen om undantag.
(74)
Som det framgår av tabellen i skäl 42 är villkoret i skäl 72 a uppfyllt när det gäller ersättningen på 347 193 466,52 euro, dvs. skadetröskeln var 30 % av den normala produktionen. När det gäller stödet för upprepade förluster gick 93,02 % av det totala stödet, dvs. 2 300 185,51 euro, till skador där skadenivån var över 30 % av den normala produktionen och följaktligen är villkoret i skäl 72 a uppfyllt även för detta stöd.
(75)
Enligt de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna (se skäl 39) översteg ersättningens bruttonivå jämfört med de minskade inkomsterna från försäljning av produkten inte de tak som fastställs i artikel 11 i förordningen om undantag (se skäl 72 c). Beräkningen av stödnivån grundar sig emellertid inte på den genomsnittliga producerade mängden under de föregående tre åren (eller ett genomsnitt för tre år) i enlighet med artikel 2 i förordningen om undantag, utan en annan metod har använts för att beräkna den normala produktionen (se skäl 40 för en beskrivning av beräkningsmetoden).
(76)
Enligt punkt 128 i riktlinjerna kan kommissionen godta andra beräkningsmetoder än den som anges i artikel 2.8 i förordningen om undantag förutsatt att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar. Efter att ha granskat beskrivningen av den beräkningsmetod som använts i förevarande fall anser kommissionen att den uppfyller kraven i den nämnda bestämmelsen i riktlinjerna och att det med hänsyn till stödnivåerna inte finns någon risk för överkompensation av förlusterna.
(77)
Kommissionen konstaterar även att de meteorologiska uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om de händelser som inträffade under regleringsåret 2007-2008 visar att väderförhållandena kan motivera beviljandet av ersättningen i fråga.
(78)
Enligt de uppgifter som lämnats om stödet (se skäl 39) minskades detta i förhållande till eventuella belopp som erhållits från försäkringsbolag och kostnader som till följd av den händelse som orsakat förlusten inte uppstått. Vidare har förlustberäkningen utförts för de enskilda företagen. Slutligen har de tidsfrister för utbetalning av stödet efter förlusten som anges i skäl 72 g iakttagits.
(79)
Mot bakgrund av det ovanstående kan kommissionen således dra slutsatsen att den ersättning på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna 2008 för förluster i vegetabilieproduktionen, varav 2 300 185,51 euro avsåg stöd för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion, uppfyller relevanta bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
(80)
Den ersättning på 26 063 999,19 euro som ELGA beviljade producenter av jordbruksprodukter 2008 för förluster i vegetabilieproduktionen uppfyller däremot inte, som det framgår av tabellen i skäl 42, bestämmelsen i artikel 2.8 i förordningen om undantag när det gäller skadetröskeln i förhållande till den normala produktionen. Kommissionen konstaterar att denna ersättning inte uppfyller alla relevanta villkor i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(81)
När det gäller den ersättning på 7 338 119,74 euro som ELGA beviljade jordbrukarna 2008 för förluster i djurkapitalet framgår det av skäl 43 att de grekiska myndigheterna inte betraktar detta stöd som statligt stöd, eftersom det betalades ut enligt det särskilda obligatoriska försäkringssystemet. De grekiska myndigheterna har visserligen dragit denna slutsats för all ersättning som ELGA beviljade 2008 och 2009, men avseende detta stöd har de inte lämnat några ytterligare uppgifter som kan kvalificera stödet som förenligt med riktlinjerna. Kommissionen drar därför slutsatsen att detta stöd inte uppfyller de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
Kommissionen vill under alla omständigheter betona att det åligger den berörda medlemsstaten att, för att uppfylla sin samarbetsskyldighet gentemot kommissionen, lämna alla de uppgifter som kan göra det möjligt för denna institution att kontrollera om villkoren för det begärda undantaget är uppfyllda (31). I förevarande fall har de grekiska myndigheterna varken hänvisat till tillämpning av riktlinjerna eller tillhandahållit några handlingar som skulle göra det möjligt för kommissionen att granska uppgifterna mot bakgrund av riktlinjerna, detta trots kommissionens anvisningar i punkt 21 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet.
(82)
När det gäller stödet på 114 374,86 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn omfattas detta stöd inte av bestämmelserna i kapitel V i riktlinjerna om hantering av risker och kriser. Enligt punkt 23 i riktlinjerna ska kommissionen göra en bedömning från fall till fall när det gäller stödåtgärder som inte omfattas av riktlinjerna och ska godkänna detta slag av åtgärder endast om det positiva bidraget till utvecklingen av sektorn utan tvekan överväger riskerna för att konkurrensen ska snedvridas.
Enligt punkt 113 i riktlinjerna bör det vid beviljandet av statligt stöd för hantering av risker vara ett krav att producenterna ska stå för ett minimibidrag för att täcka förlusterna i syfte att begränsa risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risken. I förevarande fall var emellertid den beviljade stödnivån 100 % och kommissionen anser att den omständigheten att producenterna inte alls har bidragit till att täcka förlusterna kan innebära en risk för snedvridning av konkurrensen. Av detta skäl anser kommissionen att man i förevarande fall borde ha krävt ett minimibidrag från producenterna på 20 %. Detta stöd är följaktligen förenligt med den inre marknaden upp till 80 % av stödnivån, dvs. 91 500 euro. För det resterande beloppet motsvarande 20 % av stödnivån anses stödet däremot oförenligt med den inre marknaden.
(83)
När det gäller stödet för korrigeringar till följd av administrativa felaktigheter i bedömningsrapporterna om stödet för förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet har de grekiska myndigheterna endast informerat om det totala stödbeloppet, dvs. 3 803 901,72 euro. Beloppen för korrigeringar av ersättningen för förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet samt förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn (se skälen 41, 42 och 43) har inte preciserats inom ramen för de kompletterande uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnat till kommissionen. Eftersom dessa korrigeringar avsåg administrativa fel som innebar att en skuld uppkom för ELGA gentemot stödmottagarna i fråga, drar kommissionen slutsatsen att det stöd som utbetalades till följd av korrigeringarna kan ingå i den berörda ersättningen. Eftersom kommissionen emellertid har ansett att endast ersättningen på 349 666 252,49 euro för förluster i vegetabilieproduktionen (se skäl 75) kan anses förenlig, kan endast korrigeringar som avser nämnda ersättning betraktas som stöd som uppfyller relevanta villkor i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(84)
Av den ersättning på 415 019 452 euro som ELGA betalade ut till jordbrukarna 2009 uppfyller stöd på 27 614 905 euro de bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag som anges i skäl 72.
(85)
På grundval av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje ersättning som ELGA betalade ut 2009 (se skäl 37) har kommissionen kunnat konstatera att för nämnda ersättning på 27 614 905 euro är det villkor som anges i skäl 72 a, dvs. att skadetröskeln måste vara 30 % av den normala produktionen, uppfyllt.
(86)
Liksom i skälen 76-79 beträffande en del av det stöd som ELGA beviljade 2008 kan samma slutsats dras för det stöd på 27 614 905 euro som beviljades 2009, dvs. att det uppfyller alla övriga villkor i de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag.
(87)
Särskilt ska nämnas att de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag är uppfyllda när det gäller stödnivåerna, den använda beräkningsmetoden, de meteorologiska uppgifterna om de händelser som inträffade under regleringsåret 2008-2009 (se tabellen i skäl 44), frånvaron av risk för överkompensation för förlusterna samt tidsfristerna för stödet efter det att förlusterna uppkom.
(88)
På grundval av det ovanstående konstaterar kommissionen att det stöd på 27 614 905 euro som ELGA betalade ut till jordbrukarna 2009 kan betraktas som förenligt med relevanta bestämmelser i riktlinjerna och förordningen om undantag. Detta stöd kan således omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(89)
När det gäller det övriga stödet på 387 404 547 euro konstaterar kommissionen, tvärtemot vad de grekiska myndigheterna anser (se skäl 46), att detta inte kan anses förenligt med de villkor som fastställs i artikel 11 i förordningen om undantag.
(90)
På grundval av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje stöd som beviljades 2009 framgår det att väderförhållandena i förevarande fall inte omfattas av definitionen av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer i artikel 2.8 i förordningen om undantag, eftersom de ogynnsamma väderförhållandena i fråga förstörde mindre än 30 % av de berörda jordbrukarnas normala produktion. Dessutom fastställdes den normala produktionen i förevarande fall inte i enlighet med artikel 2.8 i förordningen om undantag (32) och stödnivåerna fastställdes följaktligen inte i enlighet med den beräkningsmetod som föreskrivs i artikel 11.2 i förordningen om undantag.
(91)
De grekiska myndigheterna anser även att detta stöd uppfyller alla villkor för att betraktas som förenligt med artikel 107.3 b i fördraget och meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen (se skälen 47-50).
(92)
Kommissionen anser att artikel 107.3 b i fördraget inte är direkt tillämplig när det gäller de icke anmälda stöden, som alla beviljades 2009, eftersom kommissionen antog meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen, vilket är tillämpligt från och med den 17 december 2008, på grundval av den bestämmelsen. I punkt 4.2.2 h i meddelandet anges uttryckligen att företag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter inte omfattas av meddelandets tillämpningsområde. Enligt fast rättspraxis inom området statligt stöd är kommissionen bunden av de bestämmelser och meddelanden som den antar förutsatt att de inte avviker från normerna i fördraget (33). Eftersom kommissionen vid antagandet av den tillfälliga gemenskapsramen i punkt 4.2.2 h angav att stödordningen (som, vilket det bör erinras om, syftade till att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen) inte är tillämplig på företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, ansåg kommissionen, med hänsyn till de stora snedvridningar av konkurrensen som kan uppstå i denna sektor, att sådant stöd inte var nödvändigt eller proportionerligt i den mening som avses i artikel 107.3 b i fördraget förrän särskilda regler och trösklar för denna sektor hade antagits av kommissionen och trätt i kraft (34). Kommissionen anser således att meddelandet, i då gällande lydelse, är tillämpligt på det stöd som beviljades under perioden 17 december 2008-27 oktober 2009.
Vid den tidpunkt när stödet beviljades var gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007-2013 tillämpliga. Som det framgår av skäl 91 förstörde de ogynnsamma väderförhållandena i förevarande fall mindre än 30 % av de berörda jordbrukarnas normala produktion. De relevanta bestämmelserna i riktlinjerna kan därför inte anses uppfyllda när det gäller denna ersättning.
(93)
Som det framgår av skäl 48 anser de grekiska myndigheterna att punkt 7 tredje stycket a i meddelandet är tillämplig på de icke anmälda stöden i fråga, eftersom de beviljades producenterna efter den 17 december 2008.
Kommissionen anser emellertid att stöd i jordbrukssektorn kan förklaras förenligt enligt meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen endast när det gäller stöd som beviljats från och med den 28 oktober 2009, som är den dag då ändringen av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen trädde i kraft, i vilken det föreskrivs om ett begränsat stödbelopp som kan anses förenligt för företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.
(94)
I förevarande fall framgår det av de detaljerade uppgifter som de grekiska myndigheterna har lämnat om varje stöd som ELGA beviljade under 2009 att nästan hela stödet beviljades producenter av jordbruksprodukter före det ovan nämnda datumet den 28 oktober 2009. Den största delen av stödet beviljades således mellan mars och juli 2009 och en del av stödet beviljades i september 2009.
(95)
Kommissionen drar därför slutsatsen att detta stöd inte är förenligt med meddelandet och följaktligen inte kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 b i fördraget.
(96)
Kommissionen erkänner emellertid att de ändringar avseende jordbrukssektorn som förts in i meddelandet är tillämpliga på det stöd som ELGA beviljade producenterna av jordbruksprodukter efter det ovan nämnda datumet den 28 oktober 2009 (en mycket liten del av stödet beviljades i december 2009 och november 2010).
(97)
Detta stöd uppfyller de villkor som anges i punkt 4.2.2 i meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen. Villkoret i punkt 4.2.2 g i nämnda meddelande är dock inte uppfyllt, eftersom ELGA inte har fått någon redogörelse från de berörda jordbrukarna om annat stöd av mindre betydelse och stöd enligt den tillfälliga gemenskapsramen som de fått under skatteåret. Kommissionen anser emellertid att de grekiska myndigheternas argument att detta krav i förevarande fall endast bör betraktas som en formalitet kan godtas, eftersom Grekland under perioden 1 januari 2008-31 december 2010 inte beviljade jordbruksföretagen något stöd av mindre betydelse eller stöd på grundval av meddelandet om den tillfälliga gemenskapsramen. Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att det stöd på vilket meddelandet är tillämpligt uppfyller villkoren i punkt 4.2.2 i nämnda meddelande och kan omfattas av undantaget i artikel 107.3 b i fördraget.
(98)
Kommissionen anser även att det inte är omöjligt att en del av det ovan nämnda stödet på 75 382 500 euro uppfyller alla de villkor som anges i förordning (EG) nr 1535/2007 (se skälen 51 och 52).
VII. SLUTSATSER
(99)
Den ersättning som ELGA betalade ut till producenterna 2008, dvs. 386 986 648 euro, finansierades endast delvis genom de särskilda obligatoriska avgifter som jordbrukarna betalade, eftersom dessa 2008 endast uppgick till88 353 000 euro. Den ersättning som betalades ut 2009, dvs. 415 019 452 euro, finansierades inte genom de särskilda obligatoriska avgifterna.
(100)
När det gäller de två lån som ELGA tog för att betala nämnda ersättning till producenterna, måste det konstateras att ELGA på basen av de särskilda försäkringsavgifterna från producenterna inte kommer att klara av att betala de årliga räntorna och amorteringarna över tio år, vilket är den angivna återbetalningstiden för lånen, särskilt inte eftersom avgifterna bör användas för att betala ut ersättning för skador som kommer att uppkomma under de berörda åren.
(101)
Av det som angetts ovan framgår att den ersättning som ELGA betalade ut enligt det obligatoriska försäkringssystemet 2008 och 2009 inte kan anses ha finansierats uteslutande genom den särskilda försäkringsavgift som producenterna betalar. Av denna anledning drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som ELGA betalade ut 2008 och 2009 enligt det obligatoriska försäkringssystemet omfattas av artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.
(102)
Kommissionen konstaterar att Grekland har genomfört ovan nämnda stöd i strid med artikel 108.3 i fördraget.
(103)
När det gäller den ersättning som beviljades 2008 enligt det obligatoriska särskilda försäkringssystemet konstaterar kommissionen följande:
a)
Det statliga stöd på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen, varav ett belopp på 2 300 185,51 euro avsåg stöd för upprepade förluster i samma vegetabilieproduktion, är förenligt. Kommissionen anser att detta stöd uppfyller de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
b)
Det statliga stöd på 33 402 118,93 euro som ELGA beviljade producenterna för vissa förluster i vegetabilieproduktionen och djurkapitalet uppfyller inte de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden.
c)
Det statliga stöd på 114 374,86 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn kan innebära en risk för snedvridning av konkurrensen och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden.
d)
Av det statliga stöd på 3 803 901,72 euro som beviljades för korrigeringar till följd av fel i bedömningsrapporterna uppfyller endast de korrigeringar som avsåg ersättningen på 349 493 652,03 euro för förluster i vegetabilieproduktionen och de korrigeringar som avsåg ersättningen på 91 500 euro för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och kan följaktligen omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget. Det övriga statliga stöd som beviljades för korrigeringar uppfyller däremot inte de relevanta villkoren i riktlinjerna och förordningen om undantag och kan följaktligen inte omfattas av undantaget i artikel 107.3 c i fördraget.
(104)
När det gäller den ersättning som beviljades 2009 enligt det interministeriella beslutet konstaterar kommissionen följande:
a)
Det statliga stöd på 27 614 905 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen är förenligt. Kommissionen anser att detta stöd uppfyller de relevanta bestämmelserna i riktlinjerna och förordningen om undantag och följaktligen kan betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
b)
När det gäller det statliga stöd på 387 404 547 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen konstaterar kommissionen att
-
det stöd som beviljades före den 28 oktober 2009 (35), som är den dag då ändringen av meddelandet trädde i kraft så att även jordbruksföretag omfattas av det, uppfyller inte de relevanta bestämmelserna i meddelandet, riktlinjerna och förordningen om undantag och är följaktligen oförenligt med den inre marknaden; denna slutsats påverkar inte stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde alla de villkor som fastställs i den tillämpliga förordningen om stöd av mindre betydelse,
-
det stöd som beviljades efter den 28 oktober 2009 uppfyller alla de villkor som fastställs i meddelandet och kan följaktligen betraktas som statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Den ersättning som den grekiska organisationen för jordbruksförsäkringar (nedan kallad ELGA) betalade ut till producenter av jordbruksprodukter 2008 och 2009 utgör statligt stöd.
2. Den ersättning som beviljades 2008 enligt det särskilda obligatoriska försäkringssystemet är förenlig med den inre marknaden när det gäller det stöd på 349 493 652,03 euro som ELGA beviljade producenterna för förluster i vegetabilieproduktionen och det stöd på 91 500 euro som beviljades för förluster i vegetabilieproduktionen orsakade av björn samt det stöd som beviljades för korrigeringar inom ramen för de båda ovan nämnda stöden. Övrig ersättning som betalades ut 2008 enligt det särskilda försäkringssystemet är oförenlig med den inre marknaden.
3. Den ersättning på 27 614 905 euro som beviljades 2009 enligt interministeriellt beslut nr 262037, vilket finansministeriet och ministeriet för landsbygdsutveckling antog den 30 januari 2009, är förenlig med den inre marknaden.
Den ersättning på 387 404 547 euro som beviljades producenterna före den 28 oktober 2009 är oförenlig med den inre marknaden. Denna slutsats påverkar inte det stöd som vid tidpunkten för beviljandet uppfyllde alla de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 1535/2007.
Artikel 2
1. Grekland ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagarna återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 1 och som redan betalats ut till dem.
2. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till mottagarnas förfogande till den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta i enlighet med bestämmelserna i kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (36).
4. Återkravet ska ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut.
Artikel 3
Återkravet av det stöd som avses i artikel 1.2 och 1.3 ska ske omedelbart och effektivt. Grekland ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
Artikel 4
1. Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Grekland lämna följande uppgifter till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.
c)
Dokument som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.
2. Grekland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1.2 och 1.3 har slutförts.
3. Efter den tidsfrist på två månader som avses i punkt 1 ska Grekland på kommissionens begäran lämna en rapport om de åtgärder som redan har vidtagits och som planeras för att följa detta beslut. Rapporten ska också innehålla detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagarna.
Artikel 5
Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.
Utfärdat i Bryssel den 7 december 2011.