РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 585/2012
av den 26 juni 2012
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Ukraina, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av översynen vid giltighetens utgång av import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 11.2,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Tidigare undersökningar och gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 2320/97 (2) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland. Genom kommissionens beslut 2000/70/EG (3) godtogs åtaganden från en exportör i Ryssland. Genom förordning (EG) nr 348/2000 (4) införde rådet antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Kroatien och Ukraina. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (5) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import från bl.a. Ryssland på grund av att vissa unionstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 i den förordningen).
(2)
Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (6) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde möjligheten till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i den förordningen samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter från Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter från Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som pålades en antidumpningstull på 51,9 %.
(3)
Genom beslut 2005/133/EG (7) upphävde kommissionen partiellt och tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna för Kroatien och Ukraina under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det partiella tillfälliga upphävandet förlängdes med ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (8).
(4)
Genom förordning (EG) nr 954/2006 (9) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör med ursprung i bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina, upphävdes rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 samt avslutade dels interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bl.a. Ryssland, dels interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den senaste undersökningen).
(5)
De åtgärder som är i kraft är därmed de som infördes genom förordning (EG) nr 954/2006, dvs. 29,8 % på import från Kroatien, 35,8 % på import från Ryssland, med undantag för aktiebolaget Chelyabinsk Tube Rolling Plant och aktiebolaget Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant och OAO Seversky Tube Works (27,2 %), samt 25,7 % på import från Ukraina, med undantag för OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Vad gäller CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) erinras om att dessa företagsnamn i februari 2007 ändrades till CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube respektive OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube har alltså upphört som rättssubjekt och all dess egendom och icke-materiella rättigheter och skyldigheter togs över av LLC Interpipe Niko Tube, som etablerades i december 2007.
(7)
I enlighet med artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt räknades antidumpningstullsatsen för Interpipe om utifrån en dom i Europeiska unionens domstol den 12 februari 2012 (11). Den tull som för närvarande gäller för denna grupp är 17,7 %, som fastställdes genom rådets förordning (EU) nr 540/2012 (12) där denna dom verkställdes.
1.2 Begäran om översynen vid giltighetstidens utgång
(8)
Den 28 juni 2011 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) (13) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen skulle inledas beträffande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina.
(9)
Översynen inleddes efter en välgrundad begäran som inlämnades den 29 mars 2011 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
(10)
Förutom ovanstående översyn vid giltighetstidens utgång har kommissionen parallellt inlett två partiella översyner enligt artikel 11.3 i grundförordningen när det gäller import av sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Ukraina och Ryssland (14). Dessa partiella översyner inleddes efter en begäran från en grupp exporterande tillverkare i Ukraina, Interpipe group, och från en grupp exporterande tillverkare i Ryssland, TMK group. Båda översynerna har begränsats till en undersökning av dumpning som de sökande berörs av.
1.3 Undersökning
(11)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, importörerna, kända användare, företrädarna för exportländerna, sökanden och de unionstillverkare som nämndes i begäran om att en översyn skulle inledas. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(12)
Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i såväl Ryssland och Ukraina som unionstillverkare och importörer berördes av undersökningen, angavs inledningsvis i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de parter som nämns ovan att inom två veckor efter inledandet av förfarandet ge sig till känna och till kommissionen lämna de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande.
(13)
Eftersom endast en exporterande tillverkare i Ryssland och endast en exporterande tillverkare i Ukraina lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta ytterligare med kommissionen, beslutades att man inte skulle tillämpa något stickprovsförfarande på de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina men att ett frågeformulär skulle sändas till dessa tillverkare. Därefter beslutade den exporterande tillverkare i Ryssland som tillhandahöll de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande att inte samarbeta ytterligare genom att besvara frågeformuläret avsett för exporterande tillverkare i Ryssland.
(14)
Nitton unionstillverkare lämnade de upplysningar som begärdes för urvalet och var villiga att samarbeta med kommissionen. På grundval av de upplysningar som unionstillverkarna lämnat hade kommissionen före inledandet gjort ett provisoriskt urval på fyra tillverkare som befanns vara representativa för unionsindustrin med avseende på produktionsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen. Efter kommentarer om lämpligheten av detta urval som inkom inom två veckor efter inledandet, ersatte kommissionen en av de provisoriskt valda tillverkarna med en annan.
(15)
Fyra importörer lämnade de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villiga att samarbeta med kommissionen. Kommissionen beslutade därför att inte tillämpa stickprovsförfarandet och att i stället sända ett frågeformulär till dessa importörer.
(16)
Frågeformulär sändes därför till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, till fyra importörer och till alla exporterande tillverkare som gav sig tillkänna i de tre berörda länderna.
(17)
Ingen exporterande tillverkare i Ryssland lämnade svar på frågeformuläret. Ingen exporterande tillverkare i Ryssland anses därför ha samarbetat vid undersökningen.
(18)
En grupp exporterande tillverkare i Ukraina lämnade svar på frågeformuläret.
(19)
En exporterande tillverkare i Kroatien lämnade svar på frågeformuläret.
(20)
Vidare besvarade de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet, tre importörer och en användare frågeformuläret.
(21)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och därav följande skada och för fastställandet av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
a)
Unionstillverkare:
-
Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien, och det närstående företaget TGS UK, Aberdeen, Förenade kungariket.
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien och det närstående företaget Almesa, Barcelona, Spanien.
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.
b)
Exporterande tillverkare i Kroatien:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Exporterande tillverkare i Ukraina:
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) och de närstående handelsföretagen LLC Interpipe Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraina och Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz).
d)
Importörer och användare:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien.
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien.
(22)
Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2010-30 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(23)
Den berörda produkten är densamma som i den senaste undersökningen som ledde till att de gällande åtgärderna infördes, dvs. vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemiska analyser (15) med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93.
(24)
Den berörda produkten har en mängd olika tillämpningsområden, t.ex. transport av gas och vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.
(25)
Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till att de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
2.2 Likadan produkt
(26)
I likhet med vad som fastställdes i den senaste undersökningen bekräftades det vid denna översyn vid giltighetens utgång att den produkt som exporteras till unionen från Kroatien, Ryssland och Ukraina, har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kroatien, Ryssland och Ukraina och den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
(27)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes huruvida det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra att gälla.
3.1 Inledande anmärkningar
(28)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Kroatien, Ryssland och Ukraina under översynsperioden till 42 723 ton, vilket motsvarar en andel på 2,5 % av unionsmarknaden.
(29)
I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metoder som i den senaste undersökningen om omständigheterna inte hade förändrats och där tillgängliga uppgifter fanns. Vid bristande samarbetsvilja, som i fallet med Ryssland, måste tillgängliga uppgifter användas enligt artikel 18 i grundförordningen. När det gäller Kroatien och Ukraina användes de uppgifter som de samarbetsvilliga företagen lämnade liksom offentligt tillgängliga uppgifter.
3.2 Dumpning av import under översynsperioden
3.2.1 Allmän metod
(30)
Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien och Ukraina. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver därför endast vad som är specifikt för varje exporterande land. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Ryssland var samarbetsvillig grundades den övergripande analysen, inklusive beräkningen av dumpning, på bästa tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
3.2.2 Normalvärde
(31)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen gjordes först en undersökning för varje samarbetsvillig tillverkare om deras försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ i jämförelse med deras totala volym av exportförsäljning till unionen, dvs. om totalvolymen av denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljning till unionen.
(32)
För varje produkttyp som en exporterande tillverkare sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den produkttyp som såldes på export till unionen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den exporterande tillverkarens totala inhemska försäljningsvolym av den produkttypen under översynsperioden uppgick till minst 5 % av företagets totala försäljningsvolym för den jämförbara produkttyp som exporterades till unionen.
(33)
Vidare undersöktes om den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje exporterad typ av den berörda produkten under översynsperioden fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden.
(34)
För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningsvolymen av produkttypen överskred tillverkningskostnaderna och vars vägda genomsnittliga försäljningspris minst motsvarade tillverkningskostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av de faktiska inhemska försäljningspriserna för all försäljning av den berörda produkttypen, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.
(35)
I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga under översynsperioden.
(36)
Om en exporterande tillverkare inte haft någon inhemsk försäljning av en viss produkttyp, eller om den inhemska försäljningen inte var tillräcklig, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3. i grundförordningen.
(37)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med inledningsfrasen i artikel 2.6 i grundförordningen.
3.2.3 Exportpris
(38)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.2.4 Jämförelse
(39)
Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
3.2.5 Dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna
(40)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för varje samarbetsvilligt företag.
3.3 Kroatien
(41)
Under översynsperioden uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från CMC Sisak, som är den enda exporterande tillverkaren av sömlösa rör i Kroatien, till under 1 % av den totala förbrukningen i unionen.
3.3.1 Normalvärde
(42)
Vid undersökningen fastställdes att även om den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt skälen 30 och 31, förekom ingen försäljning i normal handel. Normalvärdet för den samarbetsvilliga tillverkaren konstruerades därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen.
(43)
Normalvärdet konstruerades utifrån tillverkningskostnaden med ett skäligt tillägg för vinst och för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, grundat på tillgängliga uppgifter.
3.3.2 Exportpris
(44)
Den samarbetsvilliga tillverkaren exporterade den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, antingen direkt eller via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden i unionen.
3.3.3 Jämförelse
(45)
Jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriset gjordes fritt fabrik.
(46)
För att garantera en rättvis jämförelse i samma handelsled togs hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen gjordes därför med hänsyn till transportkostnader, rabatter och avdrag, provisioner och kreditkostnader.
3.3.4 Dumpningsmarginal
(47)
I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda konstruerade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen. Det framgick av denna jämförelse att en betydande dumpning på omkring 60 % förekom under översynsperioden.
3.4 Ryssland
(48)
Enligt Eurostats uppgifter uppgick den sammanlagda importen av sömlösa rör från Ryssland under översynsperioden till 10 785 ton, vilket motsvarar en andel på cirka 1 % av unionsmarknaden.
3.4.1 Normalvärde
(49)
Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig exporterande tillverkare i Ryssland blev det som nämnts ovan nödvändigt att använda tillgängliga fakta för att fastställa om dumpning förekom under översynsperioden. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen och i brist på uppgifter från frågeformuläret, beräknades normalvärdet utifrån uppgifter från begäran om översyn och periodiska publikationer för metallbranschen för den mest grundläggande kvaliteten på sömlösa varmformade rör.
(50)
När det gäller gaspriserna i Ryssland noterades att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen när åtgärder infördes vid den senaste undersökningen (16). I den aktuella översynsundersökningen fastställdes normalvärdet utan hänsyn till om en justering för gaskostnader som de ryska exporterande tillverkarna betalade var nödvändig i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Anledningen var, som visas i skäl 53, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.
3.4.2 Exportpris
(51)
Det genomsnittliga exportpriset beräknades utifrån cif-värdet från Eurostat för motsvarande typer av sömlösa varmformade rör.
3.4.3 Jämförelse
(52)
I brist på kontrollerade uppgifter från frågeformuläret gjordes jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen utifrån uppgifter i begäran.
3.4.4 Dumpningsmarginal
(53)
I enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda beräknade genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen per produkttyp. Denna jämförelse visade på en dumpning på 38,4 %, vilket är högre än den dumpningsmarginal på 35,8 % som konstaterades i den senaste undersökningen.
3.5 Ukraina
(54)
Av tre kända exporterande tillverkare i Ukraina var det bara en exporterande tillverkare, Interpipe group, som samarbetade med kommissionen i den aktuella översynen. Denna tillverkare stod för cirka 70 % av Ukrainas sammanlagda tillverkning av sömlösa rör och för mer än 80 % av Ukrainas sammanlagda export till unionen. Ukrainas export till unionen i förhållande till unionens förbrukning uppgick under översynsperioden till under 2 %.
3.5.1 Normalvärde
(55)
Vid undersökningen fastställdes att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ enligt skälen 31-33. Normalvärdet fastställdes därför i enlighet med skälen 34-37.
(56)
När åtgärder infördes vid den senaste undersökningen noterades när det gäller energipriserna i Ukraina att en justering var nödvändig enligt artikel 2.5 i grundförordningen (17). I den aktuella översynen fastställdes dock normalvärdet utan hänsyn till om en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen var nödvändig för energikostnader som de ukrainska exporterande tillverkarna betalade. Anledningen var, som visas i skäl 61, att redan användningen av en ojusterad tillverkningskostnad tydligt visade att dumpning ägde rum under översynsperioden. Eftersom syftet med denna typ av översyn är att fastställa sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta eller återkomma om de nuvarande åtgärderna upphör, ansågs det därför inte nödvändigt att undersöka om det var berättigat med en justering i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen i detta fall.
3.5.2 Exportpris
(57)
Interpipe group exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen via det närstående handelsföretaget i Schweiz. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med skäl 38.
3.5.3 Jämförelse
(58)
Normalvärdet och exportpriset hos Interpipe group jämfördes enligt skäl 39. På denna grund har justeringar i tillämpliga och motiverade fall gjorts för skillnader när det gäller kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt kreditkostnader och provisioner.
3.5.4 Dumpningsmarginal
(59)
Dumpningsmarginalen beräknades enligt skäl 40.
(60)
Som i den senaste undersökningen och i överensstämmelse med institutionernas normala praxis, beräknades en enda dumpningsmarginal för hela koncernen. I den metod som användes för att göra detta beräknades dumpningsmarginalen för varje enskild exporterande tillverkare innan man fastställde en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för koncernen som helhet. Det bör påpekas att denna metod skiljer sig från den metod som användes i den senaste undersökningen, där dumpningsberäkningen gjordes genom att man slog samman alla relevanta uppgifter avseende de tillverkande enheternas produktionskostnader, lönsamhet och försäljning till unionen. De förändrade omständigheter som motiverar detta byte av metod är en förändring i koncernens bolagsstruktur som innebär att det går att identifiera tillverkaren inom koncernen när det gäller försäljning och tillverkning.
(61)
Denna jämförelse visade på en dumpningsmarginal på ca 10 % för den samarbetsvilliga gruppen av exporttillverkare som exporterade till EU under översynsperioden.
4. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING
4.1 Inledande anmärkningar
(62)
Av ovanstående överväganden framgår att dumpningen fortsatte under översynsperioden. Sannolikheten för att dumpningen ska fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla granskas nedan.
4.1.1 Kroatien
(63)
Som påpekades i skäl 46 konstaterades en betydande dumpningsmarginal under översynsperioden. Ägaren till den exporterande tillverkaren har därefter beslutat att göra sig av med företaget och den exporterande tillverkaren slutade därför att ta emot nya order under hösten 2011 samt upphörde med all produktion av sömlösa rör i slutet av 2011. Från 2012 finns alltså ingen tillverkning av sömlösa rör i Kroatien och exporten efter översynsperioden har bestått av mycket begränsade kvantiteter.
(64)
Översynsundersökningen visade att eftersom företaget tillverkade på beställning, fanns inte några större lager. På grund av det stora utbudet av olika rör och höga kostnader kan inga ekonomiska vinster göras på att hålla stora lager.
(65)
Med tanke på ovanstående och med hänsyn till att försäljningsprocessen av företaget fortfarande pågår, är det ytterst osannolikt att dumpningen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien kommer att fortsätta på kort och medellång sikt.
4.1.2 Ryssland
4.1.2.1 Inledande anmärkningar
(66)
Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.
(67)
Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ryssland, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland, unionsmarknadens attraktionskraft och andra tredjeländers marknader.
4.1.2.2 Volym och priser för den dumpade importen från Ryssland
(68)
Efter det att de slutgiltiga åtgärderna infördes i juni 2006, och översynen av dem i augusti 2008 genom rådets förordning (EG) nr 812/2008 (18), minskade importen med deklarerat ursprung i Ryssland stadigt och låg kvar på låg nivå till slutet av översynsperioden.
(69)
Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ryssland relativt låga.
4.1.2.3 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ryssland
(70)
När det gäller den totala produktionskapaciteten för sömlösa rör i Ryssland, och i avsaknad av kontrollerade uppgifter, pekar olika offentliga informationskällor på att produktionskapaciteten är betydligt högre än efterfrågan på den inhemska marknaden.
(71)
Även om den ryska marknadsandelen i unionen inte ligger mycket över 1 % är den uppskattade ryska kapaciteten närmare 4 miljoner ton per år. Den ryska industrin utnyttjar endast cirka 70 % av sin produktionskapacitet. Om man drar av den kända inhemska förbrukningen och exportvolymerna till andra marknader enligt den ryska exportstatistiken finns det för närvarande en outnyttjad kapacitet på över 1 miljon ton per år vilket utgör nästan 65 % av unionens förbrukning. Trots den aktuella överkapaciteten och utifrån de uppgifter som klaganden har lämnat och som inte ifrågasatts av berörda parter, verkar den ryska kapaciteten kunna öka ytterligare under de kommande åren. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att företagets verksamhet redan bedrevs med högre kapacitet och att företaget inte hade för avsikt att utöka sin produktionskapacitet inom den närmaste framtiden. Denna exporterande tillverkare hävdade också att kapacitetsutnyttjandet hos den ryska industrin för sömlösa rör av järn och stål enligt en välrenommerad marknadspublikation var ”högt”, och att produktionsvolymen av den berörda produkten i Ryssland låg i linje med förbrukningen på den inhemska marknaden. Men eftersom företaget hade valt att inte samarbeta fanns dessa uppgifter från företaget inte i handlingarna i ärendet, och uppgifterna kunde heller inte kontrolleras. Dessutom angavs inte heller exakt vad som avsågs med uttrycket ”högt” i publikationen, varför inga slutsatser kunde dras. Kommentarerna rörande produktions- och förbrukningsnivåer i Ryssland för den berörda produkten ledde därför inte till någon ändring när det gäller den uppskattade befintligheten av en betydande outnyttjad kapacitet i Ryssland. Det bör påpekas att den uppskattade etablerade kapaciteten på nästan 4 miljoner ton per år inte har ifrågasatts sedan undersökningsresultatet framlagts för alla berörda parter.
4.1.2.4 Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(72)
Som anges ovan finns det en betydande överkapacitet i produktionen på den inhemska marknaden i Ryssland, vilket tyder på att det finns ett stort naturligt behov av att hitta alternativa marknader som kan ta emot överskottsproduktionen.
(73)
Unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen och den växer fortfarande. På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen står det också klart att de ryska företagen är mycket intresserade av att utveckla sin närvaro på en av de största marknaderna i världen och behålla en betydande marknadsandel på unionsmarknaden. En exporterande tillverkare i Ryssland hävdade att man borde ha använt de uppgifter som begärdes i tillkännagivandet om inledande som grundval för slutsatserna om huruvida dumpning ägde rum och om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, i stället för att fastställa detta utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Denna exporterande tillverkare i Ryssland valde att inte samarbeta ytterligare. Företaget anförde dock samtidigt att det höll på att genomgå interna omstruktureringsprocesser och att ett ifyllt frågeformulär skulle innehålla uppgifter som sänts in efter tillkännagivandet om inledande. Detta skulle innebära att uppgifterna i fråga inte skulle kunna användas för att i detta ärende fastslå sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning, eller för att fastställa om förhållandena hade ändrats i sådan omfattning att det motiverade en förnyad översyn av åtgärdernas nivå. Det ansågs därför att denna information inte kunde användas.
4.1.2.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(74)
Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat kan slutsatsen dras att betydande importvolymer från Ryssland fortfarande dumpas och att sannolikheten för fortsatt dumpning är stor. Med beaktande av den aktuella och potentiella outnyttjade kapaciteten i Ryssland och den omständigheten att unionsmarknaden är en av de största marknaderna i världen med attraktiva prisnivåer, kan slutsatsen dras att de ryska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
4.1.3 Ukraina
4.1.3.1 Inledande anmärkningar
(75)
Utöver analysen av förekomsten av dumpning under översynsperioden (skälen 54-61) undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.
(76)
Följande aspekter undersöktes: volym och priser för den dumpade importen från Ukraina, produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina samt attraktionskraften för unionsmarknaden och andra tredjeländers marknader.
4.1.3.2 Volym och priser för den dumpade importen från Ukraina
(77)
Efter det att de slutgiltiga åtgärderna införts i juni 2006 minskade importen från Ukraina avsevärt och har sedan legat kvar på en ganska låg nivå med en marknadsandel i unionen på under 2 %. Under samma period förblev priserna på dumpad import från Ukraina relativt låga. De genomsnittliga försäljningspriserna till andra exportmarknader än unionen, där inga antidumpningstullar tillämpas, befanns ligga på en liknande eller till och med lägre nivå än priserna till unionen.
4.1.3.3 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Ukraina
(78)
Utifrån offentligt tillgängliga uppgifter finns det tre huvudsakliga tillverkare av sömlösa rör i Ukraina med en sammanlagd uppskattad tillverkning på ungefär 1,5 miljoner ton per år, vilket är nästan detsamma som den totala förbrukningen i unionen.
(79)
Även om den ukrainska marknadsandelen inom unionen ligger på strax under 2 %, är den uppskattade outnyttjade kapaciteten i Ukraina 50 % eller 750 000 ton per år, vilket motsvarar nästan hälften av förbrukningen i unionen.
4.1.3.4 Unionsmarknadens och andra tredjeländers attraktionskraft
(80)
Undersökningen har bekräftat att alla de tre främsta ukrainska tillverkarna av sömlösa rör exporterar den berörda produkten till unionen. Den har också visat att den samarbetsvilliga parten exporterar till dumpade priser till unionen. Offentligt tillgängliga uppgifter visar också att de andra större tillverkarna exporterar sömlösa rör till unionen till priser som ligger under dem hos det samarbetsvilliga företaget.
4.1.3.5 Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning
(81)
Med beaktande av att importen från Ukraina fortfarande dumpas och att exportförsäljningen till andra exportmarknader än Europeiska unionen sker till liknande eller lägre priser än unionspriserna samt med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Ukraina och den omständigheten att unionsmarknaden är en av största marknaderna i världen, kan slutsatsen dras att de ukrainska exportörerna sannolikt kommer att öka sin dumpade export till unionen ytterligare om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.
4.2 Slutsats
(82)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det finns en avsevärd och reell risk för att dumpningen för sömlösa rör med ursprung i Ukraina och Ryssland kommer att fortsätta om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Å andra sidan har särskilda omständigheter vad gäller Kroatien lett till slutsatsen att det inte råder någon risk för att dumpningen kommer att fortsätta för sömlösa rör med ursprung i Kroatien om de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla.
5. UNIONSTILLVERKNINGEN OCH UNIONSINDUSTRIN
(83)
I unionen är det ungefär nitton tillverkare/producentgrupper som tillverkar sömlösa rör, vilket utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(84)
Såsom anges i skäl 14 valdes fyra tillverkare/producentgrupper ut bland följande nitton unionstillverkare som lämnade de begärda upplysningarna:
-
Arcelor Mittal Tubular products, Ostrava, Tjeckien.
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumänien.
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Tyskland.
-
Huta Batory, Polen.
-
Ovako Steel AB, Sverige.
-
Productos Tubulares SA, Spanien.
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland.
-
Rurexpol Sp. z.o.o., Polen.
-
Silcotub, Rumänien.
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italien.
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien.
-
TMK Artrom, Rumänien.
-
Valcovny Trub Chomutov, Tjeckien.
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrike.
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjeckien.
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland.
-
V & M, Frankrike.
-
Voest Alpine Tubulars, Österrike.
-
Železiarne Podbrezová, Slovakien.
(85)
Det noteras att de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden och för 35 % av den totala försäljningen på unionsmarknaden, medan de nitton ovannämnda unionstillverkarna stod för 100 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen under översynsperioden, vilket ansågs som representativt för hela unionstillverkningen.
6. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN
6.1 Förbrukning på unionsmarknaden
(86)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och på uppgifter från Eurostat om all import till EU.
(87)
På grundval av dessa uppgifter fann man att unionens förbrukning minskade med 34 %, från 2 597 110 ton 2008 till 1 724 743 ton under översynsperioden. Förbrukningen under 2008 var mycket hög, vilket kan förklaras av det faktum att höga olje- och gaspriser under 2008 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan ökade. Minskningen skedde under 2009, då förbrukningen minskade med närmare 50 %. Efter 2009 började förbrukningen öka igen och fortsatte fram till översynsperioden.
2008
2009
2010
ÖP
Unionsförbrukningen (ton)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
index
100
52
62
66
6.2 Import från de berörda länderna
6.2.1 Sammantagen bedömning
(88)
I de tidigare undersökningarna gjordes en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ryssland och Ukraina i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. Det undersöktes om en sammantagen bedömning var lämplig även i den aktuella undersökningen.
(89)
I detta avseende konstaterades att den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av dessa länder översteg miniminivån. När det gäller kvantiteterna gjordes en framtidsanalys av de sannolika exportvolymerna från vart och ett av länderna, om åtgärderna skulle upphävas. Analysen visade att importen från Ryssland och Ukraina, men inte från Kroatien, sannolikt skulle öka till nivåer betydligt över dem som nåddes under översynsperioden och säkerligen överstiga den försumbara nivån, om åtgärderna skulle upphävas. Vad gäller Kroatien visade analysen att importen till unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden och att tillverkningen helt har upphört efter översynsperioden. Det är därför inte troligt att situationen kommer att förändras på kort sikt.
(90)
Med tanke på att volymen för den dumpade importen från Kroatien under översynsperioden var försumbar och att den sannolikt inte kommer att öka på grund av vad som anges i skäl 88, ansågs de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen inte vara uppfyllda för import från Kroatien.
(91)
När det gäller importen från de tre berörda länderna har undersökningen visat att importerade sömlösa rör från dessa länder hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. De olika typerna av importerade sömlösa rör var dessutom utbytbara med andra typer som tillverkades i unionen, och de salufördes i unionen under samma period. Mot den bakgrunden ansågs det att de importerade sömlösa rören med ursprung i de berörda länderna konkurrerade med de sömlösa rör som tillverkades i unionen.
(92)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen därför vara uppfyllda när det gäller Ryssland och Ukraina. Importen från dessa två länder bedömdes därför sammantaget. Eftersom kriterierna i artikel 3.4, särskilt konkurrensvillkoren mellan importerade produkter, inte var uppfyllda i fråga om Kroatien bedömdes importen från det landet individuellt.
6.3 Import från Ryssland och Ukraina
6.3.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser
(93)
Importvolymen av den berörda produkten från Ryssland och Ukraina har enligt uppgifter från Eurostat minskat med 47 % under skadeundersökningsperioden. En större minskning på 44 % skedde under 2009 och därefter har importen minskat något från 40 611 till 38 108 ton. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning.
(94)
Marknadsandelen för importen från Ryssland och Ukraina minskade från 2,7 % till 2,2 % under skadeundersökningsperioden.
(95)
När det gäller vägda genomsnittliga importpriser för sömlösa rör minskade de med 15 procentenheter under 2009, och ökade sedan igen under översynsperioden för att nå samma nivå som 2008. Denna minskning och den efterföljande ökningen följde i stort sett trenden för råvarupriset.
2008
2009
2010
ÖP
Import (ton)
72 328
40 611
39 505
38 108
index
100
56
55
53
Marknadsandel %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
index
100
111
93
88
Importpris
741,03
627,66
649,96
734,22
index
100
85
88
99
6.3.2 Prisunderskridande
(96)
Eftersom de ryska exporterande tillverkarna inte samarbetade måste prisunderskridandet för import från Ryssland fastställas på grundval av importstatistik om varje KN-nummer, med hjälp av upplysningar som inhämtats på grundval av artikel 14.6 i grundförordningen. Prisunderskridandet för import från Ukraina fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga ukrainska tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån för oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden varierade prisunderskridandemarginalen för import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina, exklusive antidumpningstullen, mellan 20,4 % och 55,4 %.
6.4 Import från Kroatien
6.4.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser från Kroatien
(97)
Importvolymen av den berörda produkten från Kroatien har enligt uppgifter från Eurostat ökat med 133 % under skadeundersökningsperioden. Under 2008 var importen mycket låg och ökade sedan fram till 2010 för att under översynsperioden minska något igen. Totalt sett har importnivån från Kroatien förblivit mycket låg under hela skadeundersökningsperioden.
(98)
Marknadsandelen för importen från Kroatien ökade från 0,1 % till 0,3 % under skadeundersökningsperioden.
(99)
Importpriserna minskade stadigt, med 23 %, under skadeundersökningsperioden.
2008
2009
2010
ÖP
Import
index
100
153
251
233
Marknadsandel %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importpris
index
100
89
74
77
6.4.2 Prisunderskridande
(100)
Prisunderskridandet fastställdes med hjälp av den samarbetsvilliga kroatiske tillverkarens exportpriser, utan antidumpningstullen, och fastställdes till 29,3 %. Eftersom det inte fanns någon annan exporterande tillverkare i Kroatien gäller denna slutsats även landet som helhet.
6.5 Annat land som berörs av antidumpningsåtgärderna
(101)
Importvolymen av sömlösa rör med ursprung i Folkrepubliken Kina, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets förordning (EG) nr 926/2009 (19) minskade enligt uppgifter från Eurostat med 80 % under skadeundersökningsperioden.
(102)
Marknadsandelen för importen från Kina minskade från 20,5 % 2008 till 3,1 % under översynsperioden.
7. UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION
(103)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins situation.
7.1 Inledande anmärkningar
(104)
Eftersom ett urvalsförfarande använts när det gäller unionsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som inhämtats för hela unionsindustrin enligt definitionen i skäl 57 och på grundval av uppgifter som inhämtats för de unionstillverkare som ingick i urvalet.
(105)
När ett urvalsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, kapacitet, produktivitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för unionsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital, undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats från de unionstillverkare som ingår i urvalet.
7.2 Uppgifter om unionsindustrin
a) Tillverkning
(106)
Unionsindustrins produktion minskade med 16 % mellan 2008 och översynsperioden, från 3 479 266 ton till 2 917 325 ton. Produktionsvolymen sjönk avsevärt, med 43 %, under 2009 till följd av den globala ekonomiska krisen. I linje med den ökade efterfrågan återhämtade sig produktionen under 2010 och översynsperioden och ökade med 27 % mellan 2009 och översynsperioden, men nådde inte längre upp till 2008 års nivå. Produktionsvolymen uppvisade en trend som liknade den för förbrukningen men minskade mindre än förbrukningen på unionsmarknaden till följd av efterfrågan på andra marknader än unionsmarknaden.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Produktionsvolym (i ton)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
index
100
57
77
84
b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(107)
Produktionskapaciteten förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen minskade med 16 % minskade också kapacitetsutnyttjandet, från 80 % 2008 till 67 %, under översynsperioden. Den största nedgången, från 80 % till 45 %, skedde dock 2009 till följd av den minskade produktionsvolymen. Under 2010 och under översynsperioden ökade kapacitetsutnyttjandet stadigt.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
index
100
101
100
101
Kapacitetsutnyttjande
80 %
45 %
62 %
67 %
index
100
56
77
83
c) Lager
(108)
När det gäller lager görs produktionen till övervägande del på beställning. Även om lagernivåerna för tillverkarna i urvalet minskade avsevärt under 2009 men ökade nästan upp till 2008 års nivå med en lätt fluktuation under 2010 fram till översynsperioden, anses inte lagren som någon relevant skadeindikator i det här fallet.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Utgående lager (ton)
106 078
82 788
107 490
104 184
index
100
78
101
98
d) Försäljningsvolym
(109)
Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Efter en minskning på 42 % under 2009 ökade försäljningsvolymen igen med 21 procentenheter fram till översynsperioden. Denna utveckling är i linje med utveckling för förbrukningen på unionsmarknaden, vilken sjönk med 48 % under 2009 till följd av den ekonomiska krisen och började återhämta sig efteråt.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Försäljning till icke-närstående parter i unionen (ton)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
index
100
58
73
79
e) Marknadsandel
(110)
Unionsindustrin lyckades successivt öka sin marknadsandel från 2008 och fram till översynsperioden. Denna ökning beror främst på antidumpningsåtgärderna som infördes på import från Folkrepubliken Kina 2009. Marknadsandelen nedan är andelen av unionsindustrins totala försäljning, både till icke-närstående och närstående kunder i unionen, uttryckt i procent av förbrukningen i unionen.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Marknadsandel
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
index
100
112
120
121
f) Tillväxt
(111)
Mellan 2008 och översynsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 34 %, minskade unionsindustrins försäljningsvolym med bara 21 %. Unionsindustrin vann alltså marknadsandelar medan importen från Ryssland och Ukraina tappade 0,6 % under samma period.
g) Sysselsättning
(112)
Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 8 % mellan 2008 och översynsperioden. Minskningen började 2009, fortsatte 2010, men ökade sedan igen med 11 % under översynsperioden med jämfört med 2010. Det visar att unionsindustrin kunde anpassa sig till den nya marknadssituationen.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Sysselsättning
14 456
13 131
12 073
13 368
index
100
91
84
92
h) Produktivitet
(113)
Produktiviteten för unionsindustrins arbetskraft, uppmätt som resultat per heltidsekvivalent per år, var volatil under skadeperioden.
Unionsindustrin
2008
2009
2010
ÖP
Produktivitet ton per anställd
240,7
150,8
221,6
218,2
index
100
63
92
91
i) Dumpningsmarginalens storlek
(114)
När det gäller de aktuella dumpningsmarginalernas storlek och deras påverkan på unionsindustrin, kan denna påverkan inte anses försumbar med tanke på den totala importvolymen från de berörda länderna.
7.3 Uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet
a) Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna
(115)
Unionsindustrins försäljningspriser per enhet minskade med 13 % mellan 2008 och översynsperioden. Priserna ökade något under 2009 innan de föll med 17 % under 2010. Under översynsperioden gick priserna upp något jämfört med 2010. Denna prisutveckling är kopplad till det faktum att 2008 var ett år med mycket stor efterfrågan och höga priser på råvaror, vilket ledde till högre försäljningspriser. Effekterna av detta märktes fortfarande under första halvåret 2009. Från andra halvåret 2009 minskade efterfrågan mycket och priserna föll med sänkta priser på råvaror. Under översynsperioden verkade prisfallet ha stannat upp.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)
1 286
1 300
1 086
1 115
index
100
101
84
87
b) Löner
(116)
Den genomsnittliga lönen per heltidsekvivalent minskade med 12 % mellan 2008 och skadeundersökningsperioden. Inga relevanta slutsatser bör dras av detta.
c) Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(117)
Investeringarna i sömlösa rör ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var stora och uppgick till över 100 miljoner euro under översynsperioden. Sömlösa rör är en kapitalintensiv industri som kräver stora investeringar i produktionslinjerna för att vara konkurrenskraftig. Undersökningen visade att investeringarna gjordes för att bibehålla produktionskapaciteten på den aktuella nivån och inte i syfte att öka produktionsvolymen. Den visade också att de utvalda tillverkarna inte hade några svårigheter att få fram kapital under skadeundersökningsperioden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Investeringar (i tusen euro)
83 334
91 330
101 775
103 635
index
100
110
122
124
d) Lönsamhet på unionsmarknaden
(118)
Även om lönsamheten sjönk med 66 % under skadeundersökningsperioden, lyckades de utvalda tillverkarna uppnå lönsamhet under hela skadeundersökningsperioden. Lönsamheten som uppnåddes från 2008 till översynsperioden låg över lönsamhetsmålet på 3 % som angavs i den senaste undersökningen. 2008 var ett mycket bra år med höga vinster. Under 2009 och även 2010 sjönk vinsten med 50 % jämfört med föregående år, men under översynsperioden ökade lönsamheten igen med 35 % jämfört med 2010 och var 6,6 %. Unionsindustrin lyckades anpassa sig till den minskade efterfrågan i unionen och fick hjälp av den fortsatta globala efterfrågan för de utvalda tillverkarna, vilket innebar att de kunde sprida ut de fasta kostnaderna. Den minskade lönsamheten efter 2008 förklaras med den ekonomiska krisen som ledde till en avsevärt minskad efterfrågan, sänkta priser och minskade produktionsvolymer som hade negativ effekt på tillverkningskostnaden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Lönsamhet på unionsmarknaden (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
index
100
49
25
34
e) Avkastning på investeringar
(119)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som den totala vinst som genererades av tillverkningen av sömlösa rör i procent av det bokförda nettovärdet av tillgångar med direkt och indirekt anknytning till tillverkningen av sömlösa rör, följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden och förblev positiv under hela perioden. Avkastningen på investeringar föll med 80 % under skadeundersökningsperioden men ökade igen med 50 % jämfört med 2010 under översynsperioden.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Avkastning på investeringar (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
index
100
23
13
20
f) Kassaflöde
(120)
Kassaflödessituationen försämrades mycket mellan 2008 och översynsperioden då det minskade med 93 %. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten vilket förklaras med avskrivningskostnaderna, som är höga i en så kapitalintensiv industri.
Utvalda tillverkare
2008
2009
2010
ÖP
Kassaflöde (tusen euro)
466 198
345 152
45 562
33 614
index
100
74
10
7
g) Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(121)
De indikatorer som undersöks ovan visar visserligen att unionsindustrin drabbades av den ekonomiska nedgången i och med att försäljningsvolym, produktionsvolym, avkastningen på investeringar och kassaflödet sjönk, men de visar också att unionsindustrin anpassade sin produktionsutrustning för att bättre kunna anpassa sig till de nya ekonomiska förutsättningarna och kunna ta till vara möjligheter på marknader inom och utanför unionen, framför allt i segment där höga marginaler kan nås. Den förbättrade ekonomiska och finansiella situationen i unionen i kombination med införandet av antidumpningsåtgärder mot import från de berörda länderna 2006 och mot import från folkrepubliken Kina 2009, visar att åtgärderna är effektiva och att unionsindustrin återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning även om den inte når 2008 års lönsamhetsnivå igen.
7.4 Slutsats
(122)
Även om förbrukningen minskade med 34 % lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel, och produktionsvolymen och försäljningsvolymen minskade mindre än förbrukningen. Unionsindustrin var lönsam under hela skadeundersökningsperioden. Mot denna bakgrund kan det konstateras att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden.
8. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA
(123)
Så som förklarades i skälen 69, 70, 77 och 78 har exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina potential att avsevärt öka sin exportvolym till unionen genom att utnyttja sin tillgängliga outnyttjade kapacitet på cirka 1 750 000 ton, vilket motsvarar hela unionens förbrukning. Den sammanlagda kapaciteten för de exporterande tillverkarna i Ryssland och Ukraina uppgår till 5 500 000 ton. Det är därför sannolikt att om åtgärderna upphör att gälla kommer stora mängder sömlösa rör från Ryssland och Ukraina att tränga in på unionsmarknaden för att återta den marknadsandel som förlorades på grund av gällande antidumpningstullar och öka den ytterligare.
(124)
Så som förklaras i skäl 95 konstaterades priserna på importen från Ryssland och Ukraina vara låga och underskrida priserna i EU. Dessa låga priser skulle med största sannolikt fortsätta att tillämpas. I Ukrainas fall skulle priserna till och med kunna sjunka ännu mer, såsom påpekas i skäl 80. Ett sådant prisbeteende, i förening med förmågan som exportörerna i dessa länder har att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionsmarknaden, skulle med all sannolikhet ge ett pristryck nedåt på unionsmarknaden, med förväntade negativa effekter för unionsindustrins ekonomiska situation som följd. Så som visas ovan hänger unionsindustrins ekonomiska resultat nära samman med prisnivån på unionsmarknaden. Det är därför troligt att unionsindustrins ekonomiska situation skulle försämras om den utsattes för ökade importvolymer till dumpade priser från Ryssland och Ukraina, såsom konstaterades i den senaste undersökningen. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina upphävdes.
(125)
Det är viktigt att komma ihåg att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från bl.a. Kroatien, Ryssland och Ukraina. Unionsindustrin kunde dock inte till fullo dra fördel av dessa åtgärder eftersom marknadsandelarna för dessa länder har ersatts av lågprisimport från Kina. Detta inverkade förvisso genom att begränsa återhämtningen för unionsindustrin tills åtgärder infördes mot Kina 2009. Man kan därför dra slutsatsen att unionsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att unionsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna som de stora mängderna dumpad import på unionsmarknaden kan orsaka.
(126)
När det gäller Kroatien och som angavs i skäl 60 är den enda anläggningen till salu, produktionen har upphört helt och kommer sannolikt inte att återupptas på kort sikt. Med tanke på de försumbara volymer som exporterades till unionen, är det mycket osannolikt, även om produktionen skulle återupptas inom kort, att den volym som kan exporteras till unionen skulle nå de volymer som exporterades tidigare.
(127)
Med tanke på de försumbara exportvolymerna under skadeundersökningsperioden och det faktum att tillverkningen har upphört helt efter översynsperioden, kan slutsatsen dras att om åtgärderna mot import med ursprung i Kroatien skulle upphöra, skulle det med all sannolikhet inte leda till att skadan för unionsindustrin återkom.
9. UNIONENS INTRESSE
9.1 Inledning
(128)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Ryssland och Ukraina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen. Det bör erinras om att det i de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Det bör dessutom noteras att den aktuella undersökningen är en översyn och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, vilket gör det möjligt att bedöma eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna av de gällande antidumpningsåtgärderna.
(129)
Mot den bakgrunden undersöktes om det, trots slutsatserna i fråga om sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna mot import från Ryssland och Ukraina i detta särskilda fall.
9.2 Unionsindustrins intresse
(130)
Unionsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen för dess ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. Det är framför allt det faktum att unionsindustrin har ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden som är en stark indikator på att unionsindustrin klarade av att anpassa sig till de förändrade marknadsförhållandena. Unionsindustrin förblev också lönsam under hela skadeundersökningsperioden.
(131)
Det kan rimligen förväntas att unionsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av bibehållna åtgärder. Införandet av åtgärder kommer att göra det möjligt för unionsindustrin att öka sin försäljningsvolym och lönsamhetsnivå för att kunna fortsätta att investera i sina tillverkningsanläggningar. Om åtgärderna mot import med ursprung i Ryssland och Ukraina inte bibehålls är det troligt att unionsindustrin på nytt kommer att börja lida skada av ökad import till dumpade priser från de länderna, och att dess ekonomiska situation kommer att försämras.
9.3 Importörernas intresse
(132)
Det erinras vidare om att man i de föregående undersökningarna konstaterade att importörer inte skulle drabbas av några större konsekvenser om åtgärder infördes. Såsom anges i skäl 18 besvarade tre importörer frågeformuläret och samarbetade till fullo i undersökningen. De uppgav att åtgärderna ledde till högre priser. Eftersom undersökningen visade att de samarbetsvilliga importörerna hämtar sömlösa rör från olika leverantörer från många olika länder och att priserna låg på konkurrensmässig nivå, kommer eventuella effekter av en fortsättning av åtgärderna på import från Ryssland och Ukraina att bli begränsade.
(133)
Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade någon betydande negativ inverkan på importörernas ekonomiska situation och att en fortsättning av åtgärderna inte skulle påverka dem i orimlig utsträckning.
9.4 Användarnas intresse
(134)
Enligt den information som finns tillgänglig framgår att andelen för sömlösa rör i användarnas produktionskostnader är ganska låg. Sömlösa rör används i allmänhet i större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten) där de ingår som en mindre del. Den möjliga påverkan vid en fortsättning av åtgärderna skulle därför inte bli stor.
(135)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända användare. Såsom nämns i skäl 18 samarbetade bara en användare vid förfarandet. Användaren uppgav att man inte led skada av åtgärderna eftersom det fanns andra källor, samt att sömlösa rör inte stod för en betydande del av produktionskostnaderna. Eftersom kostnaden för sömlösa rör hade försumbar inverkan på användarindustrierna och det fanns andra försörjningskällor drogs slutsatsen att de gällande åtgärderna inte har någon större effekt på användarindustrin.
9.5 Slutsats om unionens intresse
(136)
Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot att behålla de gällande antidumpningsåtgärderna.
10. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(137)
Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Ukraina och upphävs för import med ursprung i Kroatien. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.
(138)
En rysk exportör begärde att bli hörd av kommissionens förhörsombud, vilket också beviljades. Samma exportör hävdade att kommissionen hade fel i sin slutsats att denna exportör inte samarbetade i undersökningen. Denna exportör hade gett sig till känna som berörd part och hade sänt in två redogörelser huvudsakligen rörande skada, och kommissionen hade tagit hänsyn till dessa. Emellertid hade exportören inte besvarat frågeformuläret om antidumpning och inte tillhandahållit några uppgifter om exportpriset. Kommissionen hade således ingen annan möjlighet än att beräkna normalvärdet för Ryssland utifrån de uppgifter som faktiskt förelåg. Exportören ifrågasatte inte användningen av denna metod. Därför kan denna exportör inte anses ha samarbetat fullt ut i samband med undersökningen.
(139)
Samma exportör hävdade också att meddelandet av uppgifter var vagt, motstridigt och otillräckligt motiverat. Detta påstående underbyggdes emellertid inte.
(140)
En annan rysk exportör hävdade att man inte borde göra en sammantagen bedömning av importen från Ryssland och importen från Ukraina. Men i den senaste undersökningen bedömdes importen från Ryssland och Ukraina sammantaget (tillsammans med importen från Kroatien). Eftersom villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen fortfarande är uppfyllda när det gäller importen från Ryssland och Ukraina, bedömdes verkningarna av en sådan import sammantaget (se skälen 88-92). Det lades inte fram några argument som kunde motivera en ändring av metoden i det sammanhanget.
(141)
Flera av de berörda parterna anförde att unionsindustrins situation inte motiverar att man upprätthåller åtgärderna, eftersom en återkommande skada är osannolik. Emellertid framfördes inga nya argument som skulle kunna leda till en annan slutsats om återkommande skada (se skälen 123-127).
(142)
Flera av de berörda parterna hävdade också att det är omotiverat att bibehålla åtgärderna så länge och krävde att de skulle avslutas. I det sammanhanget bör det påminnas om att detta är den första översynen vid giltighetstidens utgång av den nuvarande produktdefinitionen. Åtgärderna rörande denna produktdefinition har endast varit i kraft sedan 2006, vilket inte kan anses vara en omotiverat lång tid. Åtgärderna var visserligen i kraft från 1997 till 2004 för importen från Ryssland och från 2000 till 2004 för importen från Kroatien och Ukraina, men dessa åtgärder rörde en mycket snävare produktdefinition. Under alla omständigheter är det förhållandet att åtgärderna har varit i kraft under en rad år irrelevant, eftersom slutsatsen som dras i denna undersökning är att villkoren i artikel 11.2 i grundförordningen för fortsatta åtgärder är uppfyllda.
(143)
Slutligen hävdades det att importen från Ryssland inte behandlas på samma sätt som importen från Vitryssland och Kroatien och att det kan betraktas som diskrimination. Detta uttalande saknar grund, eftersom situationen när det gäller dessa länder ser helt annorlunda ut. Klagomålet rörande importen från Vitryssland drogs tillbaka, och förfarandet avslutades därefter i enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen (20). Efter meddelandet av uppgifter inkom ingen information som skulle kunna tyda på att ett sådant avslutande inte låg i unionens intresse. När det gäller Kroatien så upphörde produktionen där (se skälen 63-65).
(144)
Det kan därför konstateras att de påpekanden som mottagits inte var av sådant slag att de ändrade på slutsatserna ovan.
(145)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ryssland och Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. De åtgärder som tillämpas på import från Kroatien bör däremot upphöra att gälla.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formeln från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (21), enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (22) (Taric-nummer 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) med ursprung i Ryssland och Ukraina.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Antidumpningstull
%
Taric- tilläggsnummer
Ryssland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Alla övriga företag
35,8
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Alla övriga företag
25,7
A999
3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
4. Förfarandet vid översynen av import av sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, en ytterdiameter på högst 406,4 mm, ett motsvarande kolvärde (CEV) på högst 0,86 enligt formler och kemiska analyser från International Institute of Welding (IIW), för närvarande klassificerade enligt KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 med ursprung i Kroatien avslutas härmed.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.