РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 август 2011 година
относно помощ SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08), която Португалия планира да предостави на Petrogal
(нотифицирано под номер C(2011) 5546)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/466/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 19 ноември 2009 г. Комисията уведоми Португалия за своето решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на регионална ad hoc помощ в полза на инвестиционен проект на Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. („Petrogal“), свързан с нефтопреработвателните му дейности в Sines и Matosinhos („инвестиционният проект“). С писмо от 9 декември 2009 г. Португалия предостави за публикуване неповерителната версия на решението за откриване на процедурата.
(2)
С писмо от 17 декември 2009 г. Португалия поиска удължаване на срока за представяне на мнение с един месец. Комисията одобри това искане на 22 декември 2009 г. Португалия представи своето мнение с писмо от 21 януари 2010 г.
(3)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(4)
Комисията получи мнения от Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), от Confederação da Indústria Portuguesa (4), от Associação para a eficiência energética (5), от конкурент № 2 (6) - предприятие, конкуриращо се с Petrogal (7), от конкурент № 1 (8) (9), от União Geral de trabalhadores (10), от община Sines (11), от Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) и от Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
С писма от 9 март, 10 март, 17 март и 19 март 2010 г. Комисията препрати тези мнения на Португалия, която получи възможност да изрази своята позиция; нейните забележки бяха получени с писмо от 8 април 2010 г.
(6)
С писма от 15 и 28 юли 2010 г. (14) Комисията поиска допълнителна информация, която бе предоставена от Португалия с писма съответно от 16 и 23 август 2010 г.
(7)
С писма от 4 и 5 август 2010 г. Комисията поиска разяснения от конкуренти № 1 и № 2, които бяха предоставени с писма от 10 и 15 септември 2010 г. С писмо от 20 септември 2010 г. тези разяснения бяха представени на Португалия за мнение.
(8)
Комисията поиска допълнителна информация от Португалия с писма от 17 септември и 1 октомври 2010 г. Португалия отговори на 18 и 29 октомври 2010 г.
(9)
С писма от 13 октомври 2010 г. от конкуренти № 1 и № 2 беше поискано да предоставят конкретни подробности във връзка с техните отговори съответно от 10 и 15 септември 2010 г.
(10)
С писма от 21 и 28 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия отговори с писмо от 12 ноември.
(11)
С писмо от 10 ноември 2010 г. конкурент № 1 представи разяснения към своето писмо от 15 септември 2010 г. Тези разяснения бяха предоставени на Португалия за мнение на 12 ноември 2010 г. и тя отговори на 19 ноември 2010 г.
(12)
С писмо от 30 ноември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от Португалия. Португалия представи своя отговор с писмо от 20 декември 2010 г.
(13)
С писмо от 11 ноември 2010 г. Комисията поиска от Португалия да представи анализ на разходите и ползите от инвестиционния проект. Португалия представи поисканата информация на 1 декември 2010 г.
(14)
С писмо от 6 януари 2011 г. Португалия представи информация относно акционерите на Petrogal.
(15)
На 12 януари 2011 г. бе проведена среща между португалските органи, представители на Petrogal и Комисията. С писмо от 25 януари 2011 г. Португалия представи информация относно някои от въпросите, повдигнати по време на срещата (например пазарна оценка, стимулиращ ефект на помощта).
(16)
С писма от 24 януари, 16 март и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация относно потенциалния съпоставителен сценарий за инвестиционния проект, на които Португалия отговори с писма съответно от 7 февруари, 4 април и 29 април 2011 г. С електронно писмо от 7 юни 2011 г. Комисията поиска информация, която не бе представена от Португалия в предишни писма. Португалия предостави информация относно някои от тези въпроси с електронно писмо от 9 юни 2011 г. и писма от 11 и 17 юни 2011 г.
(17)
С писмо от 24 юни 2011 г. Комисията поиска от Португалия да представи разяснения за липсващата информация по отношение на пазара на дизелово гориво. Португалия представи тази информация с писма от 30 юни и 14 юли 2011 г. С писмо от 20 юли 2011 г. португалските органи представиха своето съгласие Комисията да приеме това решение на английски език.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ
2.1. Получател
(18)
Получателят на държавната помощ Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (наричан по-долу „Petrogal“) е дъщерно дружество, притежавано изцяло от Galp Energia, SGPS, S.A. („Galp Energia“). Главните акционери в Galp Energia са ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV („Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas („Parpública“) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA („CGD“) (18) (1 %) и други (23,31 %). Galp Energia е холдинговата компания на Galp Energia Group („Galp“). Galp Energia извършва дейност на пазара на петролни продукти (който включва дейности по рафиниране и маркетинг, например продажби на едро и дребно) и на пазара на газ.
(19)
Холдинговата компания първоначално беше учредена на 22 април 1999 г. под името GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., главно с цел търговия с нефт и природен газ, като обедини две съществуващи по онова време дружества, притежавани от португалското правителство, които бяха поставени под контрола на Galp Energia, а именно Petrogal, с дейност насочена към петролни продукти, и GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., с дейност насочена към природен газ (19).
(20)
Дейността на Galp Energia също така обхваща маркетинг на едро и дребно на рафинирани петролни продукти на Иберийския полуостров. Дружеството е лидер на пазара в Португалия (20) и се отчита ръст на присъствието му в Испания.
(21)
Petrogal притежава единствените две рафинерии в Португалия. Рафинериите са разположени в Sines и Matosinhos. Рафинирането обхваща всички дейности по рафиниране, доставки и логистични услуги. Petrogal е най-големият продавач на петролни продукти в Португалия, както и един от най-големите на Иберийския полуостров. На практика дружеството обслужва целия внос на суров нефт и част от вноса на рафинирани продукти в Португалия; освен това то обслужва 80 % от капацитета за съхранение на суров нефт и рафинирани продукти (21) и заема важна позиция в логистичната инфраструктура за нефтопродукти в Португалия.
(22)
Petrogal разполага с обширна продуктова гама, която включва бензин, дизелово гориво, гориво за реактивни двигатели, течно гориво, нафта, ВНГ (втечнен нефтен газ), битум и някои ароматни продукти. В резултат на дейността по рафиниране се извършват доставки на нефтопродукти за отделите на Petrogal, свързани с продажби на дребно, продажби на едро и маркетинг на ВНГ за конкуренти и чуждестранни клиенти, както и за обслужването на техните активи по рафинирането и логистични инструменти. Petrogal съхранява и транспортира своите продукти, като използва или притежавани изцяло от него складове, или свързани с него логистични компании.
(23)
На фигура 1 са представени правата на собственост и контрол по отношение на Petrogal:
(24)
На 29 декември 2005 г. беше подписано споразумение между акционерите Amorim Energia, ENI и Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN), а CGD се присъедини към споразумението на 28 март 2006 г. („споразумението между акционерите“). Споразумението между акционерите влезе в сила на 29 март 2006 г. за срок от осем години. В съответствие с член 20, първи параграф, буква в) от португалския кодекс за ценните книжа, правата на глас, свързани с акциите в Galp Energia, които са притежавани от страните по споразумението между акционерите, реципрочно се прехвърлят на другите страни. В съответствие с това се счита, че Galp Energia се контролира съвместно от акционерите, които са страни по споразумението между акционерите.
(25)
Според Португалия в резултат на споразумението между акционерите те, и по-специално ENI, не могат да контролират и самостоятелно да определят стратегии във връзка със своите собствени дейности по рафиниране и дейностите по рафиниране на Petrogal.
2.2. Инвестиционен проект на Petrogal
(26)
Целта на инвестиционния проект е реорганизация и разширяване на съществуващите нефтопреработвателни съоръжения в Sines и Matosinhos, единствените две съществуващи рафинерии в Португалия. В допълнение към това инвестиционният проект цели подобряване на интеграцията и ефектите на синергия между двете рафинерии. Чрез него се създава възможност за използване на по-тежки фракции на суров нефт.
(27)
Целта на инвестиционния проект е най-вече да се увеличи производството на дизелово гориво за сметка на бензина. Заключението в инвестиционния проект е, че повишеното използване на тежък суров нефт ще намали разходите за суровини и ще позволи гъвкавост по отношение на произхода на преработвания суров нефт.
(28)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Matosinhos се състои по-точно в построяване на цех за вакуумна дестилация, в който да се получава вакуумен газьол (ВГ), и построяване на нов нисковискозен цех (цех за висбрекинг) за лек термичен крекинг на получения вакуумен остатък.
(29)
Инвестиционният проект за преобразуването на рафинерията в Sines цели построяване на нов цех за хидрокрекинг, по-специално цех за хидрокрекинг на вакуумен газьол, в който да се произвежда дизелово гориво и гориво за реактивни двигатели. Съгласно инвестиционния проект цехът за хидрокрекинг ще използва като изходна суровина вакуумен газьол и газьол, получен чрез висбрекинг, произведени в рафинериите в Matosinhos и Sines, като по този начин напълно се оползотворява капацитетът за преработване на държавното оборудване по рафиниране. Ще се преработват около [] барела на ден и ще се използва около [] хил. тона/годишно остатък от атмосферна дестилация като първична изходна суровина.
(30)
Продуктите, получен чрез хидрокрекинг (ВНГ, тежка нафта (22) и дизелово гориво) са […] хидрогенирани, което им придава по-високо качество. В резултат на инвестиционния проект се очаква увеличаване единствено на производството на дизелово гориво и тежка нафта.
(31)
В съответствие с инвестиционния проект част от тежката нафта, произвеждана в рафинерията в Sines ще бъде транспортирана до Matosinhos като суровина за инсталацията на Petrogal за ароматни продукти (23), което ще представлява следваща стъпка към увеличената интеграция на двете рафинерии. Увеличеното производство на тежка нафта е неизбежна техническа последица от проекта за преобразуване на рафинерията в Sines.
(32)
Работите по инвестиционния проект започнаха през 2008 г. (първата поръчка беше сключена на 14 март 2008 г. в резултат на решението, взето от съвета на директорите на 5 март 2008 г.) и трябваше да приключат до 31 декември 2010 г. Очаква се пълният производствен капацитет да бъде достигнат през 2011 г.
2.3. Единен инвестиционен проект
(33)
Португалия заявява, че въпреки географското разстояние между двете рафинерии (около 450 km с морски транспорт) инвестиционният проект следва да се разглежда като единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (24) (наричани по-долу „ННРП“). Португалските власти потвърждават, че дружеството Petrogal не е получавало държавна помощ през трите години преди началото на инвестиционния проект, за който е изпратено уведомление.
2.4. Разходи за инвестиционния проект
(34)
Инвестицията в Sines представлява инвестиционни разходи в размер на [] EUR в номинална стойност. Рафинерията в Sines следва да получи помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което ще доведе до интензитет на помощта от 16 %. Що се отнася до рафинерията в Matosinhos, инвестицията е в размер на [] EUR (номинална стойност) и рафинерията ще се възползва от помощ в размер на [] EUR (номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 13 %.
(35)
Допустимите разходи за инвестиционния проект са 974 064 894 EUR в сегашна стойност (1 058 934 146 EUR в номинална стойност) и представляват изключително разходи за оборудване (не за земя или сгради). Размерът на помощта за двете рафинерии възлиза на 121 091 314 EUR в сегашна стойност (160 484 007 EUR в номинална стойност), което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 %. В таблица 1 е представена разбивка на допустимите разходи по години:
Таблица 1
Допустими разходи (в EUR)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Общо
Дълготрайни материални активи
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Финансиране на инвестиционния проект
(36)
Petrogal планира да финансира този инвестиционен проект със собствени ресурси в допълнение към държавната помощ, за която дружеството е кандидатствало (160 484 007 EUR в номинална стойност). Не се предвиждат други източници на финансиране с държавна помощ. Инвестиционният проект също така се ползва от заеми от Европейската инвестиционна банка на стойност от общо 500 млн. EUR, одобрени през 2009 г. Собственият принос на получателя към допустимите разходи възлиза на 36 %.
2.6. Таван на регионалната помощ
(37)
В съответствие с картата за регионална помощ на Португалия за периода 2007-2013 г. (26) регионите Alentejo и Norte, в които са разположени рафинериите съответно в Sines и Matosinhos, отговарят на критериите за регионална помощ съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от Договора, с тавани за регионална инвестиционна помощ за големи предприятия в размер на съответно 40 % и 30 % брутен еквивалент на помощта (БЕП).
2.7. Принос към регионалното развитие
(38)
Очаква се инвестиционният проект да доведе до разкриване на приблизително 150 преки работни места и 450 непреки работни места в двата региона. Освен това в съответствие с информацията, представена от Португалия, по време на строителните работи ще бъдат разкрити приблизително 3 000 временни работни места.
2.8. Форма на помощта
(39)
Държавната помощ ще бъде предоставена като ad hoc помощ, при чието проектиране бяха следвани разпоредбите на схема за помощ с изтекла давност (N 97/1999), основана на Наредба-закон № 409/99 от 15 октомври 1999 г.
(40)
След като Министерският съвет на Португалия прие резолюцията на 6 март 2008 г., на 10 март 2008 г. бяха подписани два договора между португалското правителство, Petrogal и Galp Energia с цел предоставяне на държавна помощ. Двата договора бяха „договор за предоставяне на данъчни облекчения“ и „инвестиционен договор“ („договорите за помощта“).
(41)
В подписаните договори за помощта се предвижда концесия на данъчния кредит, свързан с осъществяването на инвестиционния проект. Помощта представлява данъчен кредит, който ще се приспада от бъдещи плащания на корпоративен подоходен данък. Размерът на данъчния кредит ще бъде изчислен от португалските власти като процент от допустимата инвестиция. Данъчният кредит ще се използва само за данъци, генерирани от инвестиционния проект. В случай че данъчният кредит не бъде изцяло приспаднат, оставащата част от данъчния кредит пак може да бъде приспадната до изтичането на договора (а именно 31 декември 2016 г.).
2.9. Размер на помощта
(42)
Португалия възнамерява да предостави регионална помощ в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност, която ще се предоставя от 2011 г. нататък. В таблица 2 по-долу, предоставена от португалските власти, се дават подробности за графика за предоставяне на помощта:
Таблица 2
Година
Изчислен облагаем приход
Данъци
Използване на данъчния кредит (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Португалия потвърди, че помощта за инвестиционния проект няма да се кумулира с помощ, получена за същите допустими разходи, от други местни, регионални, национални или европейски източници.
(44)
Освен това помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестициите в подпомаганите райони минимум пет години след осъществяването на инвестиционния проект.
(45)
Португалия потвърди, че Комисията трябва да разреши предоставянето на помощта.
(46)
Petrogal кандидатства за държавна помощ във връзка с инвестиционния проект на 22 януари 2007 г. На 23 януари 2007 г. португалските власти потвърдиха писмено пред Petrogal, че като си запазват правото на обстойна проверка, те считат, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, заложени в „данъчната схема“, преди започване на работа по проекта.
(47)
Португалия се ангажира да не превишава максималния размер на помощта и максималния интензитет на помощта, определени в настоящото решение, дори в случай на по-ниски или по-високи допустими разходи.
2.10. Общи разпоредби
(48)
Португалия се ангажира да представи следните документи:
-
в срок от два месеца след предоставяне на помощта: копие от документа, изпратен на Petrogal, с който дружеството се уведомява, че договорите за помощта са влезли в сила;
-
на всеки пет години с начало датата, на която Комисията одобри помощта: междинен доклад (който включва информация за изплатения размер на помощта, за изпълнението на договора за помощта и за всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рамките на същия обект/цех);
-
в срок от шест месеца след предоставянето на последния транш от помощта въз основа на съобщения график за предоставяне на помощта: подробен окончателен доклад.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(49)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора („решението за откриване на процедурата“) Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на помощта с разпоредбите на ННРП. В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на въпросите, посочени в съображения 50-64.
3.1. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП
(50)
В точка 34 от ННРП се описват стандартните категории на първоначална инвестиция „в материални и нематериални активи“, свързани със:
-
създаването на нов обект;
-
разширяването на съществуващ обект;
-
диверсификация на производствената гама на обекта с нови, допълнителни продукти;
-
основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект.
Заместващите инвестиции, които не отговарят на някое от посочените по-горе условия, са изключени от обхвата на определението на първоначална инвестиция.
(51)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали инвестиционният проект, чиято цел е модернизиране и по-добро интегриране на двете рафинерии за увеличаване на производството на дизелово гориво (и успоредно с това и на нафта) при същевременно намаляване на производството на бензин, би могъл да се счита за първоначална инвестиция. Комисията заяви, че инвестиционният проект не представлява инвестиция в нов обект, нито диверсификация на производствената гама на съществуващ обект с нови, допълнителни продукти. При все това би могло да се заключи, че проектът включва някои аспекти, свързани с „разширяване“ и „основна промяна на производствения процес“.
(52)
В решението за откриване на процедурата Комисията изтъкна, че тъй като мярката за помощ трябва да се оцени като ad hoc помощ, Португалия трябва да демонстрира, че инвестиционният проект способства за изпълнението на една последователна стратегия за регионално развитие по смисъла на точка 10 от ННРП.
(53)
По-специално Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали очакваният принос към регионалното развитие действително ще компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта (160 млн. EUR помощ, с която се създават само 150 преки работни места).
(54)
В този контекст Комисията изтъкна, че са налице основания за съмнение дали помощта е необходима, тъй като, както е видно от финансовите отчети на Petrogal за 2008 г., инвестиционният проект е част от индустриалната стратегия на дружеството и вероятно ще бъде осъществен и при съпоставителен сценарий без държавна помощ. Комисията посочи, че помощта не изглежда необходима за реализирането на инвестицията (дейностите по която започнаха през 2008 г.) и че Португалия е могла да проучи и други места за инвестицията. Ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията.
(55)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, предвидени в точка 38 от ННРП. В случай на ad hoc помощ компетентният орган следва да издаде писмо за намерение да предостави помощта, което зависи от одобрението на Комисията, преди да започне работата по проекта.
(56)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата дали писменото потвърждение от страна на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за държавна помощ, действително отговаря на изискванията на точка 38 от ННРП.
3.2. Оценка на помощта съгласно разпоредбите за помощ за големи инвестиционни проекти
(57)
Португалия отправи уведомление за инвестиционния проект в двете рафинерии като за единен инвестиционен проект. В съответствие с точка 60 от ННРП дадена първоначална инвестиция се счита за единен инвестиционен проект, когато представлява едно икономически неделимо цяло, като се вземат предвид техническите, функционалните и стратегическите връзки и непосредствената близост.
(58)
В тази връзка Комисията изрази съмнения в решението за откриване на процедурата по отношение на разстоянието между двете рафинерии. Освен това класифицирането на инвестиционния проект като единен инвестиционен проект би означавало прилагане на коригиран таван за регионална помощ въз основа на процента на редуциране в съответствие с точка 67 от ННРП.
(59)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно оценката на помощта съгласно разпоредбите на тези две точки от ННРП.
(60)
По-специално Комисията не бе в състояние да достигне до заключение кои съответни продукти са обхванати от инвестиционния проект. Не е ясно дали продуктите са единствено дизелово гориво и нафта, както твърди Португалия, или следва да се вземат под внимание и други продукти от нефтопреработвателните дейности. Трябва да се отчете потенциалната взаимозаменяемост на продуктите от рафиниране от гледна точка на доставките, както и фактът, че нафтата може да бъде счетена за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП.
(61)
Комисията изрази съмнения относно съответния продуктов пазар и дали следва да се счита, че той е на ниво „след рафиниране“ за дизеловото гориво и нафтата, както твърди Португалия.
(62)
Комисията изрази съмнения дали съответните географски пазари за съответните продукти следва да бъдат определени на национално равнище, на регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнището на Европейското икономическо пространство (ЕИП).
(63)
Освен това Комисията изрази съмнения дали Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които Petrogal принадлежи, са с пазарен дял под 25 % на съответния пазар, както се изисква съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(64)
На последно място, в съответствие с точка 68, буква б) от ННРП Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти за това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки съответен пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и в този случай дали средният годишен ръст на видимото потребление на този продукт през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. Мнение на Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR)
(65)
AIPQR счита, че инвестиционният проект е от огромно значение за стимулиране на португалската икономика и за подсилване на европейската конкурентоспособност в нефтохимическия и нефтопреработвателния сектор. Ако инвестиционният проект не може да се финализира или ако не бъде осигурена необходимата подкрепа за неговото осъществяване, това може да окаже сериозни последици по отношение на автономността и подпомагането на нефтохимическата верига.
(66)
Новият производствен цех за PTA (пречистена терефталова киселина), планиран от Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., което е дъщерно дружество на La Seda de Barcelona S.A в Испания) в Sines ще увеличи значително нуждите от нафта на La Seda. На свой ред повишеното производство на нафта от цеха за хидрокрекинг на Petrogal е от решаващо значение за осъществяването на инвестицията на La Seda, която се изчислява на около 400 млн. EUR.
(67)
Според AIPQR инвестиционният проект ще намали дефицита на дизелово гориво на европейско равнище.
(68)
AIPQR счита, че приносът на Petrogal е от огромно значение за осъществимостта и насърчаването на развитието на Центъра за конкурентоспособност и технологии в нефтохимическия, нефтопреработвателния и промишления отрасъл като част от португалската стратегия за насърчаване на ключови отрасли за националната и регионалната икономика.
(69)
Според AIPQR дизеловото гориво, получено чрез хидрокрекинг, е с по-високо качество, което гарантира по-ефикасно изгаряне и свеждане до минимум на замърсителите в емисиите на отработени газове. Качеството на дизеловите продукти и също така енергийната ефективност, която следва да бъде достигната с инвестиционния проект, ще позволят да бъде изпълнен плана на Petrogal за енергийна ефективност за периода 2008-2011 г.
(70)
Освен това AIPQR счита, че инвестиционният проект ще допринесе за социалната и икономическата устойчивост на регионите Matosinhos и Sines, както и за националната социална и икономическа устойчивост като цяло.
4.2. Мнение на Associação para a eficiência energética (COGEN)
(71)
Инвестиционният проект е уместен: повишена гъвкавост на доставките и увеличена автономност при дизеловото гориво.
(72)
Според COGEN с инвестиционния проект ще се създадат големи възможности от гледна точка на технологичните иновации и ще бъдат разкрити около 150 преки работни места и около 500 непреки работни места на средно ниво, като всички те ще бъдат постоянни.
(73)
От гледна точка на енергетиката COGEN счита, че проектите за преобразуване на двете рафинерии ще доведат до икономия на енергия в размер на 14 %. Освен това COGEN подчертава, че инвестиционният проект също така ще допринесе за осъществимостта на друг вид инвестиция, която не е обхваната от инвестиционния проект - разкриването на две инсталации за комбинирано производство на топло- и електроенергия с мощност 82 MW, по една в двете рафинерии - което ще доведе до увеличаване с около 12 % на капацитета на тази технология в Португалия.
4.3. Мнение на Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)
(74)
CIP счита, че инвестиционният проект цели подобряване на положението в Португалия, което се характеризира със:
i)
несъответствие между потреблението на дизелово гориво за моторни превозни средства и сегашния преработвателен капацитет на Португалия, в резултат на което се получава хронична необходимост от внос на големи количества дизелово гориво и продажба на излишъка от бензин в чужбина;
ii)
очакван излишък на течно гориво в бъдеще, породен от факта, че течното гориво вече не се използва за производство на електроенергия и че се обезкуражава използването на течно гориво в промишлеността като цяло, както е заложено в португалската национална програма за справяне с промяната на климата;
iii)
тенденции на международните пазари, свързани с увеличаване на покупките на по-тежки фракции на суров нефт с по-висока киселинност, което ще увеличи гъвкавостта при избора на суров нефт;
iv)
осъществяване на принос към сигурността на доставките.
(75)
CIP счита, че инвестиционният проект ще доведе до значително увеличаване на енергийната ефективност на двете рафинерии в съответствие с ангажиментите, които Португалия пое пред ЕС във връзка с увеличаване на европейската енергийна ефективност с 10 %.
(76)
CIP счита, че предвиденото разкриване на около 150 работни места за висококвалифицирани специалисти и 450 непреки постоянни работни места ще допринесе в значителна степен за икономическото развитие на Португалия. То ще стимулира местната икономика в засегнатите региони, където БВП на глава от населението е по-нисък от средния БВП за страната, и ще доведе до разкриването на около 5 000 временни работни места по време на строителните работи.
4.4. Мнение на União Geral de Trabalhadores (UGT)
(77)
UGT счита, че инвестиционният проект ще насърчи регионалното развитие и ще окаже положително въздействие върху икономическото развитие и социалното и териториалното сближаване на съответните региони. Засегнатите региони се характеризират с високи нива на безработица, стопанска структура с ниска степен на диверсификация и БВП на глава от населението под средното равнище за страната. Инвестиционният проект ще окаже значително въздействие върху промишлеността в двата региона и в Португалия като цяло, тъй като ще бъдат развити дейности както нагоре, така и надолу по веригата, по-специално в области като машиностроене и гражданско строителство, електропроизводство или дори търговия и кетъринг.
(78)
UGT счита, че инвестиционният проект ще доведе до разкриване на повече и по-добри работни места, и то в момент, когато безработицата се увеличава с бързи темпове поради икономическата и социалната криза. Инвестиционният проект е изготвен така, че да бъдат разкрити 150 преки работни места в двете рафинерии, много от тях за висококвалифицирани специалисти. Очаква се да бъдат разкрити 450 допълнителни непреки работни места, а по време на строителните работи ще бъдат разкрити 5 000 временни работни места. Инвестиционният проект ще допринесе за запазване на някои от сега съществуващите 2 050 работни места, които могат да бъдат застрашени без инвестиционния проект.
(79)
Освен това UGT счита, че инвестиционният проект ще спомогне за изпълнение на строги стандарти за опазване на околната среда и безопасност, тъй като рафинериите ще бъдат оборудвани с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен.
(80)
Според UGT инвестиционният проект е много важен за подобряването на недостатъчния капацитет на Португалия за рафиниране и производство на дизелово гориво. Съществуващият капацитет за рафиниране очевидно е твърде ограничен, за да покрие нуждите на страната, поради което Португалия зависи от внос на дизелово гориво от други държави (което увеличава стратегическите рискове). Понижаването на вноса на дизелово гориво също така би намалило настоящия търговски дефицит, който до голяма степен се дължи на енергийните сметки.
(81)
На последно място, UGT отбелязва, че инвестиционният проект е важен не само от национална гледна точка, но и за ЕС, тъй като той е изготвен така, че да спомогне за развитието на по-екологосъобразна и по-устойчива икономика.
4.5. Мнение на община Matosinhos (CMM)
(82)
CMM счита, че разкриването на работни места оказва значително влияние върху областта. Благодарение на разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти със заплати над средното ниво за региона рафинерията в Matosinhos ще допринесе за увеличаването на покупателната сила в областта и региона. Проектът ще окаже значително въздействие върху регионалната брутна добавена стойност в резултат на функционирането на рафинерията и дейността на стотици търговски и промишлени малки и средни предприятия, по-специално с оглед на факта, че безработицата в региона е около 13 % (над средното равнище за страната). CMM счита, че инвестиционният проект е от решаващо значение за региона от икономическа и социална гледна точка.
4.6. Мнение на община Sines (CMS)
(83)
CMS е убедена във важността на новите производствени цехове на рафинерията в Sines за развитието на местната и регионалната икономика. Проектът ще окаже положително въздействие върху социалното развитие в региона поради разкриването на работни места за висококвалифицирани специалисти и създаването на повече и по-добри малки и средни предприятия.
4.7. Мнение на Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)
(84)
CGTP счита, че инвестиционният проект води до изключително положителни ефекти за околната среда и е важен за регионалното развитие на Португалия, тъй като:
i)
ще създаде възможност да се предложи по-голяма диверсификация на продукти с по-високо качество на националния отрасъл за органична химия, както и за износа. Поради това инвестиционният проект ще допринесе положително за повишаването на стойността на профила на специализация в промишлеността;
ii)
ще доведе до разкриването на стотици постоянни работни места и няколко хиляди временни работни места по време на строителните работи, и то основно в региони с някои от най-високите равнища на безработица в Португалия;
iii)
ще допринесе за развитието на местната икономика на равнището на жилищното настаняване, търговията и хотелиерството, наред с други икономически дейности.
4.8. Мнение на Associação Industrial Portuguesa (AIP)
(85)
AIP изтъква, че инвестиционният проект ще окаже решаващ принос за повишаване на благосъстоянието в регионите Norte и Alentejo.
(86)
Регионът Norte, в който се отчита 11,6 % безработица при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.), понастоящем е регионът с най-високо равнище на безработица в Португалия и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В сегашния контекст на социална криза разкриването на 500 преки работни места и 200 постоянни непреки работни места, както и около 2 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
(87)
Регионът Alentejo е сред регионите с най-висока безработица в Португалия - 10,2 % при средно равнище на безработица в страната от 9,8 % (данни от третото тримесечие на 2009 г.) - и с особено високо равнище на дългосрочна безработица (половината от безработните лица търсят работа в продължение на година или повече). В този контекст разкриването на 100 преки работни места и 250 постоянни непреки работни места, както и около 3 000 временни работни места по време на строителните работи, представлява огромен принос за региона.
4.9. Мнение на конкурент № 1
4.9.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(88)
Според конкурент № 1 инвестиционният проект може да се счита за просто „разширяване на съществуващ обект“ по смисъла на точка 34 от ННРП. Инвестиционният проект не може да бъде счетен за единен инвестиционен проект, защото дълготрайните активи от инвестицията ще бъдат „икономически делими“ по смисъла на точка 60 от ННРП. Рафинериите в Sines и Matosinhos действително са физически отдалечени една от друга. В инвестиционния проект ясно се определят отделни инвестиции за всяка рафинерия. Рафинериите могат да избират между цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг без цех за хидрокрекинг или обратното. Поради това инвестициите за рафинериите не са непременно пряко свързани. Във всеки случай рафинериите биха могли да функционират самостоятелно, без да е необходима никаква интеграция. Освен това рафинерията в Matosinhos би могла да продава своята продукция от вакуумен газьол на международните пазари, а цехът за хидрокрекинг, разположен в Sines, би могъл да се захранва с вносен вакуумен газьол.
(89)
Португалия посочва единствено разкриването на преки и непреки работни места като принос на инвестиционния проект към регионалното развитие. Поради това не може да се демонстрира, че инвестиционният проект допринася за по-последователна стратегия за регионално развитие и че спомага за постигане на целта за икономическо сближаване (28). Трудно е да се приеме, че изразходването на над един милион евро за разкриването на едно пряко работно място може да се счита за изключителен принос към регионалното развитие. В тази връзка съотношението между размера на помощта и преките работни места за инвестиционния проект се сравнява с предишни решения на Комисията (представени в таблица, в която се прави преглед на това съотношение в предишни решения на Комисията). Освен това конкурент № 1 счита, че инвестиционният проект не е свързан с никаква предполагаема пазарна неефективност.
(90)
Що се отнася до официалното изискване за стимулиращ ефект, дружеството Petrogal не е получило писмо за намерение от страна на Португалия преди започване на работа по проекта. Поради това конкурент № 1 заключава, че помощта не е в съответствие с точка 38 от ННРП.
(91)
От гледна точка на икономическата оценка конкурент № 1 счита, че помощта не отговаря на критерия за необходимост и не води до стимулиращ ефект. Инвестиционният проект представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланс между търсенето и предлагането и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Това е инвестиция в отговор на естественото развитие на търсенето на дизелово гориво. Всички други оператори в Европа осъществяват подобни инвестиции в рафинериите без наличие на държавна помощ. Поради това фактите сочат, че инвестиционният проект така или иначе би бил осъществен, което е в разрез с точка 22 от съобщението на Комисията от 24 юни 2009 г. (29) („съобщението за задълбочена оценка“).
(92)
Конкурент № 1 счита, че съответните продукти са:
-
дизелово гориво (което е краен продукт),
-
нафта (което е междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП), поради което нефтохимическите продукти, получени от нафта, също трябва да се считат за съответни продукти,
-
остатъци от хидрокрекинг (когато цехът за хидрокрекинг не е оборудван със съоръжение за рециклиране).
- Дизелово гориво
(93)
Според конкурент № 1 Petrogal е единственият пазарен оператор, който разполага с капацитет за рафиниране на суров нефт в Португалия. Petrogal извършва доставки на своите конкуренти на този пазар. Petrogal контролира най-големите съоръжения за внос и съхранение на бензин и дизелово гориво. Petrogal разполага с най-голямата мрежа от бензиностанции в Португалия. Petrogal има доминираща позиция или поне притежава значителна пазарна сила на голям брой пазари на петролни продукти в Португалия. Конкурент № 1 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е насочена единствено към нивото „след рафиниране“, а че трябва да се оцени и конкурентното положение на нивото на пазара за търговия на едро и дребно на дизелово гориво.
- Нафта
(94)
По отношение на нафтата конкурент № 1 също така заявява, че съответният продуктов пазар, който следва да бъде оценен, не трябва да е ограничен до продажбите „след рафиниране“, а да обхване и дейностите надолу по веригата.
(95)
Що се отнася до съответния географски пазар, съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво спрямо общите продажби на дизелово гориво в Португалия е твърде ниско, за да оправдае избора на регионалния пазар като съответен пазар. Конкурент № 1 счита, че съответният географски пазар е пазарът на Португалия.
(96)
Конкурент № 1 счита, че дейностите на ENI на засегнатите продуктови пазари следва да се вземат под внимание, тъй като ако дадено дружество има решаващо влияние върху политиката по продажбите на друго дружество, трябва да се проучи комбинираният пазарен дял на двете дружества на съответните пазари.
(97)
Конкурент № 1 заключава, че пазарният праг от 25 % за дизелово гориво, определен в точка 68 от ННРП, е превишен в значителна степен. Поради това той счита, че помощта, предоставена за инвестиционния проект, е проектирана да субсидира доминиращия оператор на пазара и да му позволи да запази и увеличи своята пазарна сила. Конкуренцията ще бъде засегната в значителна степен и помощта ще доведе до значително нарушаване на съответните пазари.
(98)
В заключение конкурент № 1 счита, че помощта представлява оперативна помощ, която подсилва пазарната позиция на доминиращ оператор на съответните пазари. Помощта не допринася за получаването на какъвто и да било стимулиращ ефект. Във всеки случай отрицателните ефекти от помощта компенсират всички положителни ефекти, до които води.
4.9.2. Мнения, представени с писма от 15 септември и 10 ноември 2010 г. (в отговор на въпросите на Комисията от 5 август и 13 октомври 2010 г.)
(99)
Подобни инвестиционни проекти са били реализирани в четири рафинерии (La Rabida, Castellón, Cartagena и Bilbao) със същата цел - увеличаване на доходността от активите чрез изграждане на нови преработвателни цехове, които позволяват да се увеличи до максимум добивът на междинни дестилати, да се намали производството на течно гориво и да се преработва по-тежък суров нефт. Конкурент № 1 се позовава и на подобни инвестиционни проекти в Италия (рафинериите в Sannazzaro и Taranto, от ENI), в Германия (Bayernoil), в Литва (Mazeikiu Nafta) и в Беларус (Slavneft).
(100)
Що се отнася до потенциалната референтна норма на възвръщаемост за такива инвестиции в отрасъла, конкурент № 1 заявява, че не му е известно да съществува референтен показател: доходността от даден инвестиционен проект обикновено зависи от капиталовите разходи на всяко дружество и от други аспекти. Конкурент № 1 счита, че за периода, в който е било взето решението за инвестиционния проект, нормата на възвръщаемост в отрасъла на рафинирането следва да бъде поне 10 %.
(101)
Конкурент № 1 се позовава в общ смисъл на съществуването на пречки за вноса във връзка със съответния географски пазар. Той счита, че основният проблем в Португалия е доминиращата позиция на Petrogal на пазара, като дружеството контролира 100 % от капацитета на рафиниране в Португалия, а оттам и най-важните терминали за внос и износ. Освен това той заявява, че Petrogal има доминираща позиция от гледна точка на капацитета за съхранение на продуктите, като съгласно някои независими източници (30) дружеството контролира 90 % от пазара. Това води до дял на Petrogal от продажбите на дребно в размер на около 45 % и дял от продажбите на едро в размер на 80 % на пазара на Португалия.
(102)
Що се отнася до въпроса на Комисията относно наличието на отказ да се даде достъп до складовете на Petrogal, конкурент № 1 не бе в състояние да опише такава ситуация.
(103)
Конкурент № 1 счита, че в Португалия съществуват ограничения на капацитета за съхранение и че разходите за съхранение са по-високи в Португалия в сравнение с други държави, например Испания и Италия, за подобни съоръжения или операции (приблизително 25 % по-високи).
(104)
Конкурент № 1 отчита, че няма съществени разлики между цените на вносното дизелово гориво и цената на дизеловото гориво, закупено от Petrogal, тъй като цените се индексират спрямо международните цени плюс разходи за логистика.
4.10. Мнение на конкурент № 2
4.10.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(105)
Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще увеличи капацитета на Petrogal за производство на дизелово гориво с около 2,5 млн. тона, което ще превърне Португалия от малък вносител в значителен износител на дизелово гориво.
(106)
Конкурент № 2 изразява съмнения по отношение на необходимостта от помощта, тъй като Petrogal е част от голямо дружество и се притежава и контролира от ENI. Petrogal е доходно дружество, което осъществи значителни инвестиции както нагоре по веригата за рафиниране в Бразилия и Ангола, така и надолу по веригата за разширяване на своята разпределителна мрежа в Испания. Дружеството се ползва с привилегирована позиция в Португалия, тъй като е собственик на единствените две рафинерии.
(107)
Petrogal е вертикално интегрирано и е най-голямото дружество, което предлага петролни продукти в Португалия, както и третият по големина конкурент на Иберийския полуостров.
(108)
Конкурент № 2 счита, че държавната помощ не отговаря на официалните изисквания за стимулиращ ефект на помощта, определени в точка 38 от ННРП. Инвестиционният проект сам по себе си е доходна сделка и отговаря на стратегическите цели на Petrogal в средносрочен план, така че би бил реализиран при всички положения.
(109)
Според конкурент № 2 инвестиционният проект ще допринесе за задоволяване на увеличаващите се национални нужди от дизелово гориво, ще позволи на Petrogal да се превърне в нетен износител на други пазари (например Франция и Испания) и ще увеличи маржа на Petrogal за рафиниране.
(110)
Конкурент № 2 счита, че необходимостта от помощта следва да се оцени въз основа на разпоредбите на раздел 2.3 от съобщението за задълбочена оценка.
(111)
Конкурент № 2 се позовава на доклада на PFC Energy, посочен в бележка под линия 29, в който се заявява, че през 2006 г. инвестиционният проект на Petrogal вече е бил стартиран. Инвестиционният проект може да бъде осъществен единствено в регионите Matosinhos и Sines (не защото са подпомагани райони, а защото рафинериите са разположени там).
(112)
На последно място, конкурент № 2 заявява, че по принцип не може да има друго място, в което да се инвестира за преобразуването на съществуващите рафинерии.
(113)
Конкурент № 2 представи мнение само по отношение на дизеловото гориво.
- Ниво „след рафиниране“
(114)
Конкурент № 2 обясни, че макар да няма правни пречки за вноса, той подлежи на (дори може да се твърди, че е ограничен от) множество условия, свързани с редица физически фактори (липса на места за съхранение на вноса, тяхното разположение и собственост, ограниченията на вторичната логистична мрежа), и фактори, свързани с пазарната структура (възможност да се определят цените на ниво „след рафиниране“).
- Ниво на едро
(115)
Другите участници на пазара в Португалия внасят 90 % от общия внос на дизелово гориво, при което срещат сериозни трудности, както беше посочено в доклада на португалския орган по защита на конкуренцията, озаглавен „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) („докладът на органа“). Конкурент № 2 счита, че всички тези фактори правят португалския пазар по-затворен от съпоставими пазари в други държави.
(116)
Конкурент № 2 счита, че оценката на съответния пазар не трябва да е ограничена до нивото „след рафиниране“, а трябва да обхване и каналите за дистрибуция и продажби (на едро и дребно). Инвестиционният проект ще увеличи производството с 2,5 млн. тона годишно, което ще превърне Португалия в държава с годишен излишък от 1,6 млн. тона дизелово гориво плюс 0,5 млн. тона биодизел годишно от рафинерията в Sines.
- Продажби на едро и дребно
(117)
В съответствие с доклада на органа това ниво на продажби се счита за второ ниво в структурата за дистрибуция на дизелово гориво. Цената на дизеловото гориво ще зависи от покупната цена на рафинерията или при внос, към която ще бъдат добавени разходите за транспорт и съхранение, както и маржа от продажбата.
(118)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal се конкурира и на нивото на дистрибуцията, като разполага с ясно конкурентно предимство: всяка помощ, предоставена за намаляване на разходите на Petrogal при производството на дизелово гориво, би подсилила настоящата доминираща позиция на дружеството на пазара на Португалия (51 % на пазара на едро и 37 % на пазара на дребно).
(119)
Конкурент № 2 счита, че съответният географски пазар следва да бъде не по-голям от пазара на Иберийския полуостров. Съответният географски пазар би могъл да бъде на равнището на ЕИП само ако вносът на дизелово гориво ефективно се конкурира с количеството рафинирано дизелово гориво в Португалия (а именно, ако се приеме, че няма правни или икономически пречки за навлизане).
(120)
Помощта за инвестицията ще засегне конкурентите на Petrogal на пазара на Иберийския полуостров, тъй като в рафинериите, разположени в Испания, са реализирани подобни инвестиции (с много сходни стратегически цели) без наличието на държавна помощ.
(121)
Ако продажбите на едро и дребно бъдат счетени за част от съответния продуктов пазар, пазарният дял на Petrogal на националния и местните пазари далеч надхвърля прага от 25 %, определен в точка 68 от ННРП, и помощта не трябва да се предоставя.
(122)
Конкурент № 2 счита, че от гледна точка на предлагането пазарите за търговия на едро с бензин и дизелово гориво са силно концентрирани (водещите четири участници на пазара притежават общо над 95 % пазарен дял), както бе посочено от португалския орган по защита на конкуренцията в неговия доклад.
(123)
Приблизителният дял на Petrogal на пазара за търговия на едро с дизелово гориво в Португалия от гледна точка на обема е между 35 % и 45 %. Конкурент № 2 счита, че инвестиционният проект ще доведе до допълнителен производствен капацитет от 2,5 млн. тона, и ако този проект се разглежда заедно с другите проекти, предприети от Petrogal, дружеството ще може да задоволява националните нужди на пазара на дизелово гориво в Португалия и също така да изнася близо 2 млн. тона дизелово гориво към съседни държави (Испания и Франция).
4.10.2. Мнение, представено с писмо от 10 септември 2010 г., в отговор на искането за информация от страна на Комисията от 4 август 2010 г.
(124)
Конкурент № 2 посочва, че няма установена референтна норма на възвръщаемост на секторно равнище, тъй като дружествата имат свои целеви проценти и те могат да се различават в зависимост от характеристиките на всеки инвестиционен проект. Конкурент № 2 представя списък с пет рафинерии, които са предприели подобни инвестиционни проекти на обща стойност от над 6 млрд. EUR без наличието на държавна помощ.
(125)
Конкурент № 2 изтъква, че капацитетът за съхранение и пристанищните съоръжения са ограничени. Поради това пратките до Португалия се извършват в по-малки количества, което води до по-големи разходи за дистрибуция, а те на свой ред засягат крайните маржове при продажбите на едро и дребно.
(126)
Що се отнася до съоръженията за съхранение, конкурент № 2 посочва, че инсталациите обикновено се използват от собственика (например Petrogal) за негови цели. Съоръженията за съхранение, принадлежащи на трети страни, предлагат малък обем за складиране поради съществуващи дългосрочни договори, сключени с други оператори.
(127)
Конкурент № 2 счита, че Petrogal разполага с предимство по отношение на своята продажна цена на дизелово гориво спрямо конкурентите си, която се изчислява на около 3-5 USD/тон поради неговата доминираща позиция при съоръженията за съхранение.
5. МНЕНИЕ НА ПОРТУГАЛИЯ
5.1. Мнение относно решението за откриване на процедурата
(128)
Португалия внася поправка, като посочва, че срещата между португалските органи и службите на Комисията е била проведена на 11 март 2009 г. Португалия посочва, че инвестиционният проект не е проект за замяна или усъвършенстване на оборудване; това е проект за преобразуване, който предполага ефективна промяна на процеса на рафиниране с оглед по-добре да се задоволят увеличаващите се нужди от дизелово гориво. Португалия добавя, че ЕИБ ще осигури финансиране и че помощта под формата на данъчен кредит ще бъде предоставяна от 2011 г. нататък. Португалия също така счита, че оценката на инвестиционния проект като ad hoc помощ не трябва да води до затягане на правилата за оценка. В действителност договорът за инвестиционния проект и договорът за помощта, сключени между Португалия и получателя, зависят от положителното решение на Комисията. Тъй като договорите за инвестиционния проект и помощта вече бяха предоставени на Комисията по време на уведомителния етап, Португалия предлага да представи административно писмо - с договорите за инвестиционния проект и помощта, посочени на страница 8 от решението за откриване на процедурата, в приложение към това административно писмо - в което да се посочи влизането в сила на тези договори.
5.1.1. Мнение относно инвестиционния проект
(129)
Португалия счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция, която попада в следните категории: разширяване на съществуващ обект или основна промяна на производствения процес.
(130)
Според Португалия новият цех за вакуумна дестилация и новият цех за хидрокрекинг ще позволят производството на по-големи количества дизелово гориво и следователно съгласуване на производството на дизелово гориво с нуждите на пазара. Такова съгласуване е невъзможно при сегашната конфигурация на системата за рафиниране, която предлага много ограничена гъвкавост за промяна на производството от бензин на дизелово гориво.
(131)
Новият цех за вакуумна дестилация и за висбрекинг в Matosinhos, новият цех за хидрокрекинг в Sines и първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват, ще функционират едновременно. Поради това Португалия счита, че инвестиционният проект представлява разширяване на производствената система с основна промяна на производствения процес.
(132)
Португалските органи обясняват, че новата производствена конфигурация ще подсили допълващите се оперативни и функционални връзки между двете рафинерии: от Matosinhos до Sines ще се превозва вакуумен газьол [], а от Sines до Matosinhos ще се превозва тежка нафта []. Инвестиционният проект се извършва в интегрирана система за рафиниране: рафинериите в Sines и Matosinhos са неделими, по-специално с цел оптимизиране на производството на дизелово гориво. Не е спазен единствено географският критерий („непосредствената географска близост“). При все това разделянето на инвестиционния проект на две части би било изкуствено, защото той е технически, функционално и стратегически неделим (32).
5.1.2. Мнение относно характеризирането на пазара и съответните продукти
(133)
Португалия счита, че съответните продукти са дизелово гориво и тежка нафта, като дизеловото гориво е икономическата причина за инвестицията, а тежката нафта е технически неизбежен страничен продукт от производството в Sines.
(134)
Що се отнася до тежката нафта, произвеждана от модернизираните рафинерии, тя ще се използва в рамките на страната в производството на ароматни продукти в рафинерията на Petrogal в Matosinhos и ще замести вноса (92 % от който е с произход извън ЕС). Инвестиционният проект ще увеличи единствено производството на тежка нафта в Sines (с [200-250] хил. тона годишно) (33). Увеличеното производство на тежка нафта в Sines ще замени количествата, които понастоящем се внасят за Matosinhos, и няма да се продава на трети страни.
(135)
Португалия поясни, че от инвестицията за рафинерията в Matosinhos няма предвидена част специално за цеховете за реформинг на тежка нафта в междинен продукт за производството на ароматни продукти (а именно нафтени деривати) и впоследствие преработването на продукта от реформинг в нафтени деривати в цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos (които се продават на пазара по пазарни цени на вторичния нефтохимически отрасъл). Цената за продукта от реформинг, която плаща цехът за ароматни продукти, ще остане непроменена, тъй като тя се индексира на [10-20] % от равностойността на вноса на нафта и [80-90] % от равностойността на износа на бензин.
(136)
Португалия счита, че нейният съответен национален пазар е отворен и конкурентен без пречки за търговията. Цените на дизеловото гориво се основават на цената за суровия нефт и разходите за рафиниране. Рафинериите трябва да се конкурират с вносителите. Португалия счита, че съответният географски пазар е Северозападна Европа.
(137)
В предишни решения на Комисията се посочва, че нафтата е продукт, който се търгува в международен план, и съответният продуктов пазар е поне Западна Европа.
(138)
На нивото на групата (без да се включват стойностите на ENI, тъй като дружеството не извършва дейности по рафиниране или търговия на дребно на Иберийския пазар и индексът на Херфиндал-Хиршман (HHI) показва ниско ниво на концентрация на европейско равнище) пазарният дял е под 25 % на регионално равнище.
5.1.3. Мнение относно проекта в рамките на европейска, национална и регионална стратегия
(139)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект е в съответствие със стратегически цели, предприети на национално или европейско равнище. Увеличаването до максимум на производството на дизелово гориво - което се изчислява на [1-3] млн. тона годишно от 2011 г. нататък - ще позволи по-оптимално използване на производствения капацитет на националната система за рафиниране. То ще позволи по-добро съгласуване на търсенето и предлагането, както и преодоляване на сериозния дефицит на дизелово гориво и намаляване на излишъка на произвеждания бензин.
(140)
Според Португалия инвестиционният проект ще намали зависимостта от вноса на руско дизелово гориво - цел, приета от Комисията (в нейния Втори стратегически енергиен преглед: план за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност от 2008 г. (34) и държавите членки.
(141)
Нуждите от дизелово гориво са се увеличили и ще продължат да се увеличават между 2000 и 2025 г., но с настоящите си конфигурации рафинериите могат да се адаптират само маргинално към развитието на нуждите без осъществяването на сериозни инвестиции за модернизиране. Инвестицията на Petrogal е насочена към увеличеното търсене и намалява зависимостта от вноса и свързаните с него рискове на доставките.
(142)
Инвестиционният проект ще насърчи намаляването на емисиите в атмосферата, а енергийната ефективност на инсталациите ще бъде оптимизирана. Предвидените мерки за рационализиране на енергията позволяват намаляване на сегашното потребление на енергия в рафинериите с [] %.
(143)
Когато производството в модернизираните рафинерии започне, ще се обработва същият обем, но при значително по-висок капацитет за преработка, с по-малко потребление на енергия и с намалени емисии.
(144)
Според Португалия въздействието върху замърсяването на въздуха има съществено значение, тъй като инвестиционният проект ще намали емисиите на рафинериите от стационарни източници и така ще допринесе за постигането на регионалните и националните цели за качество на въздуха.
(145)
На регионално равнище значението на инвестиционния проект се признава, доколкото той също така способства за включването на природен газ в портфейла от горива на рафинериите и замяната на настоящата парогенерираща инсталация с инсталация за комбинирано производство на топло- и електроенергия.
(146)
На национално равнище ползите за околната среда могат да бъдат оценени от гледна точка на приноса за постигане на целите, определени в националната програма за намаляване на емисиите на замърсителите серен диоксид и азотни оксиди (35).
(147)
Инвестиционният проект ще подобри качеството на дизеловото гориво и съответно ще намали емисиите на замърсители от превозните средства. Инвестиционният проект също така ще окаже положително въздействие върху биологичните фактори (флора и фауна) и ландшафта.
5.1.4. Мнение относно приноса към регионалното развитие
(148)
Португалия подчертава важния принос на инвестиционния проект към регионалното развитие предвид неговото разполагане в два региона в неравностойно положение, като и в двата се наблюдава висока безработица. И двата региона представляват допустими региони по член 107, параграф 3, буква а) от Договора, като съгласно картата на регионалната помощ на Португалия се прилага стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия от 40 % (за Sines в региона Alentejo) и 30 % (за Matosinhos в региона Norte). И двата региона попадат в целите за сближаване (определени в регионалната политика на ЕС), с БВП на глава от населението под 75 % от средната европейска стойност.
(149)
Португалия счита, че рафинериите в Sines и Matosinhos представляват основни стълбове на икономиката в тези региони. Португалия очаква, че инвестиционният проект ще доведе до изключително положителни ефекти за заетостта и в по-общ смисъл за икономическата ситуация в регионите Norte и Alentejo.
i) Sines
(150)
Рафинерията в Sines е разположена в Alentejo, регион с БВП с 6 % по-нисък от средния за страната. Регионът се характеризира с намалена гъстота на предприятията и недостиг на модерни услуги за подпомагане на развитието и за иновации. През третото тримесечие на 2009 г. процентът на безработица е бил 10,2 %, което е с 0,4 % над средния за страната, и оттогава насам се е увеличил до 11,6 % в третото тримесечие на 2010 г. (0,7 % над средния за страната).
ii) Matosinhos
(151)
Рафинерията в Matosinhos е разположена в областта Oporto в региона Norte. Регионът Norte понастоящем е най-бедният регион в Португалия съгласно NUTS II (класификация на териториалните единици за статистически цели), с БВП на глава от населението около 20 % по-нисък от средния за страната през 2008 г. Регионът е с процент на икономически растеж под средния за ЕС и за Португалия и се наблюдава ниско равнище на квалифицирани човешки ресурси. Процентът на безработица е нараснал от 11,6 % през третото тримесечие на 2009 г. до 13,2 % през същото тримесечие на 2010 г., което е далеч над средния процент на страната (съответно 9,8 % през 2009 г. и 10,9 % през 2010 г.).
5.1.5. Работни места и обучение
(152)
Според Португалия на оперативен етап инвестиционният проект ще доведе до разкриването на прогнозни 150 нови места, пряко свързани с обслужването на преработващите цехове в двете рафинерии.
(153)
Съотношението между разходите за инвестицията и броя на разкритите преки работни места показва, че отрасълът на рафинирането е много капиталоемък. Освен това в отрасъла се изисква специфично и квалифицирано обучение.
(154)
Инвестиционният проект притежава значителен потенциал за разкриване на непреки работни места, тъй като новите цехове ще увеличат технологичната сложност на рафинериите и ще изискват повече операции по поддръжка. В резултат на политиката на рафинериите за сключване на договори с подизпълнители ще се увеличи търсенето на услуги на специализирани работници. Португалия счита, че „модернизирането на цеховете за рафиниране ще окаже съществено въздействие върху националната промишленост, по-специално върху машиностроителния, енергийния и строителния отрасъл. Изчисленията сочат, че по време на най-натоварения период на строителни работи в строежа на двете рафинерии ще участват около 3 000 работници“ и че „се очаква да бъдат разкрити около 450 непреки постоянни работни места“. Тези работни места ще изискват квалифициран персонал, обикновено със заплата над средната на пазара, и се очаква да окажат социално и икономическо въздействие върху обкръжаващата общност, особено в областта Sines.
(155)
Що се отнася до това дали съотношението от три непреки работни места за всяко пряко работно място, представено в инвестиционния проект - и прилаганата методология - са обосновани, Португалия отговори, че това съотношение следва да се сравни със съотношението в други инвестиционни проекти в същия отрасъл. Като се позовава на други две мерки за държавна помощ, одобрени от Комисията (решения на Комисията относно дела N 898/06 и N 899/06 съответно за нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa) (36), Португалия счита, че съотношението преки/непреки работни места за инвестиционния проект е по-консервативно и реалистично от съотношението на Repsol Polimeros (15 непреки работни места за всяко пряко работно място), макар че и двата проекта представляват проекти за вторично застрояване. Португалия също така отбеляза, че сумите за инвестиционния проект са близки до тези за проекта на Artensa, който е първичен строителен проект (застрояване на нов терен). Освен това Португалия взема под внимание референтния показател, установен от HSB Solomon Associates LLC относно петролната промишленост: PEI (индекс за ефективност на персонала). Този показател показва броя изработени часове по EDC (еквивалентен капацитет на дестилация), тоест общо казано - броя генерирани работни места за всеки преработен барел суров нефт. В последния наличен доклад (стойности за 2008 г.) получателят представи световен индекс от [50-70], който бе съпоставен със 113,7 като средна стойност в проучването и 206,8 като средна стойност за Южна и Централна Европа. Индексът отразява броя работници, които са заети в самата рафинерия, []; и наличието на група от спомагателни дейности въз основа на външни услуги, които се предоставят постоянно. Португалия счита, че това възползване от външни услуги гарантира създаването на непреки работни места и оправдава очакването за разкриване на повече непреки работни места спрямо преки работни места в сравнение със съотношението в проекта на Artensa. Поради това при сравнението с решенията на Комисията, описани в настоящото съображение, Португалия заключава, че тази стратегия е доведена до крайност в проекта на Repsol Polimeros (минимално използване на вътрешни ресурси и максимално използване на външни ресурси). Случаят с Artensa демонстрира обратното, а именно баланс на използването на вътрешни и външни ресурси. Португалия счита, че предложеното съотношение от 3:1 е в съответствие със съотношението в нефтопреработвателния отрасъл и че то правилно отразява степента на възлагане на част от дейностите на Petrogal на външни изпълнители (например в областта на поддръжката).
(156)
В представено на по-късен етап мнение Португалия аргументира това твърдение, като цитира по-скорошен документ (37), публикуван от Комисията, в който според мнението на Португалия се посочва съотношение между 4:1 и 6:1: „следователно, макар в този отрасъл да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че между 400 000 и 600 000 работни места пряко зависят от промишлеността на рафинирането в ЕС“. В бележка 41 от същия документ се посочват „допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга“, което би позволило дори съотношение от 12:1.
(157)
По време на етапа на официалното разследване в допълнителен документ (анализ на разходите и ползите), предоставен на Комисията, Португалия представя в количествено изражение броя съществуващи работни места, които ще бъдат запазени от инвестиционния проект, тъй като беше ясно, че при съпоставителен сценарий без инвестиции Petrogal ще трябва да предприеме някои мерки за преструктуриране, включително намаляване на работната сила. Ако инвестиционният проект не бъде реализиран, ще се наблюдава „загуба на общо 1 240 работни места - 150 преки работни места + 450 непреки работни места (директен резултат от проекта) в допълнение към прогнозираната загуба на 160 преки работни места + 480 непреки работни места поради мерките за намаляване на разходите, които ще бъдат предприети за справяне с намалените маржове за рафиниране на рафинериите в сегашната им конфигурация“.
(158)
Португалия подчертава, че във връзка с инвестиционния проект ще бъдат наети предимно квалифицирани работници със заплата [] над средната на съответния местен пазар. Социално-икономическото въздействие върху обкръжаващата общност в резултат на това ще допринесе за развитието на други предприятия и дейности. Поради това инвестиционният проект ще бъде от полза за създаването и обновяването на инфраструктури и съоръжения в регионите Oporto и Sines и ще осигури необходимите условия за развитието на тези региони до нов етап от гледна точка на качество на живота и конкурентоспособност.
(159)
В своя отговор Португалия също така подчертава, че „по време на строителния етап проектът ще окаже значително въздействие върху националната промишленост, тъй като ще насърчи създаването и развитието на местни предприятия. Когато бъде реализиран, проектът ще насърчи развитието на нови предприятия, свързани с поддръжка, и така ще продължи да консолидира регионалната динамика“. Поради това „с тази инициатива Petrogal ще спомогне да се балансира конкурентоспособността на по-слабо развитите региони спрямо средното равнище за страната. На последно място, проектът ще окаже положително въздействие върху бизнеса в региона Alentejo и върху неговото присъствие на чуждестранните пазари“.
(160)
Освен това чрез увеличаването на потока от суровини и произведени продукти между двете рафинерии инвестиционният проект следва да доведе до изключително положителен ефект върху пристанищните инфраструктури на Sines и Leixões (38), като значително ще увеличи техните дейности и използване, а оттам и оперативните им резултати.
(161)
Накрая, според Португалия Petrogal предвижда, че периодът на експлоатация на инвестиционния проект ще бъде не по-малко от 30 години, което показва дългосрочния ангажимент към регионалните, националните и европейските цели.
(162)
Инвестиционният проект също така ще допринесе за увеличаване на потенциала на регионалните човешки ресурси. За обучението на персонала, участващ в инвестиционния проект, бил той новоназначен или текущ персонал, ще бъдат създадени структури за професионална квалификация и обучение в сътрудничество с техническия колеж Alentejo Litoral (39) в стопанския център на индустриалната и логистична област на Sines (40) (ZILS).
(163)
По отношение на връзките с проекти за научноизследователска и развойна дейност и сътрудничество с университети Португалия посочва, че двете рафинерии представляват центрове за регионално развитие от гледна точка на научни изследвания и обучение. Според Португалия инвестиционният проект следва да окаже положително въздействие и притежава потенциала да доведе до сключване на нови споразумения между Petrogal и образователни центрове в научната и инженерната област.
(164)
Португалия коментира съотношението между инвестицията и броя разкрити работни места с цел да демонстрира неговата разумност, по-специално с оглед на факта, че нефтопреработвателният сектор е много капиталоемък и изисква висококвалифицирана работна сила и големи инвестиции за обучение на квалифицирани служители. По подобен начин Комисията одобри голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места в нефтохимическите проекти на Repsol Polimeros и Artensa (41).
(165)
След искане на Комисията да представи анализ на разходите и ползите и оценка на проекта, съпоставими с тези за големи проекти, съвместно финансирани от структурните фондове (42), Португалия представи документ, насочен най-вече към количествено изразяване на социалните и икономическите ползи, произтичащи от инвестиционния проект. В документа се посочва икономическото въздействие от положителния принос в резултат на инвестицията, например: платим данък за проекта; пряка заетост (данъци); непряка заетост (данъци); избегнати помощи за безработица; данък върху потреблението (ДДС); избегнати емисии на CO2 в транспортния и промишления отрасъл; избегнати лихви във връзка с лихвите по външния дълг на португалското правителство; товари и демюрейдж (данъци); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност.
(166)
Местните ползи от инвестиционния проект се състоят от следното: данък върху потреблението (ДДС); допълнителни приходи за пристанище Leixões; и подкрепа за развитието на местната общност (като всички заедно възлизат на 49 млн. EUR в нетна сегашна стойност), докато останалите ползи следва да се считат за национална придобивка (като всички заедно възлизат на 454 млн. EUR в нетна сегашна стойност) от полза за цялата национална икономика и поради това могат да се разпределят само отчасти към засегнатите региони. Ако приемем, че тази национална придобивка е пропорционално разпределена между португалските региони съгласно тяхната относителна икономическа тежест, като регионите Norte и Alentejo представляват 34,8 % от португалския БВП през 2007 г., общите регионални ползи (възлизащи на 195 млн. EUR в нетна сегашна стойност) далеч надхвърлят разходите за предоставената помощ за инвестиционния проект (които възлизат на 121 млн. EUR в нетна сегашна стойност).
5.1.6. Мнение относно необходимостта от помощта
(167)
Португалия подчерта, че помощта ефективно и решително е допринесла за решението на Petrogal да осъществи инвестицията, тъй като е трябвало да се гарантира нейната доходност. Съветът на директорите на Galp одобри инвестиционния проект на 5 март 2008 г., след като получи писмото за допустимост от националните органи, издадено на 23 януари 2007 г. Първият ангажимент за поръчване на оборудване е от 14 март 2008 г., тоест след сключването на договорите за помощта с португалското правителство на 10 март 2008 г.
(168)
Без помощта инвестиционният проект не би бил осъществен, тъй като неговата доходност не би била обоснована.
(169)
През 2001 г. съветът на директорите на Galp отхвърли по-ранен план за усъвършенстване на рафинерията в Matosinhos, тъй като възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE) в проекта беше под претеглената средна цена на капитала (weighted average cost of capital - WACC) на Galp Energia за неговите дейности по рафиниране.
(170)
През 2005 г. съветът на директорите на Galp преразгледа стратегическата възможност да се предприеме проект за преобразуване на двете рафинерии. След вътрешно проучване на алтернативните инвестиционни проекти през март 2008 г. на съвета на директорите бе представен проект за преобразуване на рафинериите в Sines и Matosinhos. Вътрешният процент на възвръщаемост, свързан с преразгледаната инвестиция в размер на [] млн. EUR, беше изчислен на [8-10] % без никакъв стимул, което е с [] процентни пункта над WACC на Galp Energia за дейностите по рафиниране (определена на [7-9] %).
(171)
Решението на съвета на директорите на Galp от март 2008 г. беше основано на следния анализ на чувствителността на вътрешната норма на възвръщаемост (internal return rate - IRR) на инвестиционния проект:
Таблица 3
С помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[10-50] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[8-10] %
Източник: GALP
(172)
Съгласно съображенията на изпълнителния комитет на Galp от 10 януари 2008 г. WACC и вътрешният „най-нисък процент на възвръщаемост“ (hurdle rate) (рискова премия, добавена към цената на капитала (43) на дружеството за сферата на доставките, рафинирането и логистиката са били съответно [7-9] % и [10-12] %.
(173)
Португалия посочи, че WACC и вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост, определени от Galp Energia, са били в съответствие със стандартната практика в отрасъла на рафинирането и че използването на тези икономически критерии се приема широко от всички големи компании в отрасъла. В подкрепа на тези твърдения Португалия предостави на Комисията таблица, изготвена от Citigroup, Bloomberg и Broker Research през 2010 г., в която се прави сравнение на WACC на големи компании, извършващи дейност в отрасъла.
(174)
Португалия изразява становището, че решението за инвестицията е било и продължава да е в съответствие с практиката и обичайните изисквания за доходност, към която получателят се стреми във всички свои проекти. За оценка на доходността освен WACC като допълнителен критерий се използва и най-ниският процент на възвръщаемост. Прогнозите на бъдещите парични потоци по принцип не са безгрешни. Винаги има известна несигурност (риск), свързана с прогнозите за паричните потоци; за колкото по-далечно бъдеще се отнася, толкова по-голям е шансът прогнозата да е неточна и да съдържа грешки. Най-често използваният начин за справяне с несигурността е да се добави рискова премия към цената на капитала (WACC) и да се използва нейният процент като минимален процент на печалба, която трябва да се получи от инвестицията (най-нисък процент на възвръщаемост). Поради това разликата между стойността на най-ниския процент на възвръщаемост и стойността на WACC е допълнителната очаквана печалба, когато се взема решение дали да се инвестира, защото с нея се приема допълнителният риск, присъщ на прогнозните бъдещи парични потоци. Португалия заяви, че най-ниският процент на възвръщаемост е включен в анализа и решението за инвестиционните проекти на Galp Energia от 2002 г. насам. През тази година е било решено, че най-ниският процент на възвръщаемост, приложим към проектите, ще представлява WACC, увеличена със спред от [1-5] процентни пункта. През 2006 г. Galp Energia взе решение да изчислява най-ниския процент на възвръщаемост по малко по-различен начин, а именно вместо да добавя [1-5] процентни пункта към WACC, дружеството предпочете да увеличи WACC с [10-50] % (WACC2006 + най-нисък процент на възвръщаемост2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Този нов критерий е резултат от вътрешната преценка, че, предвид различните равнища на WACC за всеки стопански отрасъл, използването на процент върху основата изглежда по-подходящо и последователно в сравнение с използването на абсолютна стойност. Като допълнително обяснение Португалия предостави на Комисията различните WACC и най-ниски проценти на възвръщаемост, прилагани от Galp Energia между 2002 и 2006 г. за всеки стопански отрасъл: доставка и рафиниране, маркетинг на петролни продукти, проучване и производство, газ и енергия.
(175)
Португалия заяви, че в съответствие с международно признатите стандарти за проекти от този вид, тъй като разликите в инвестицията все още са значителни на този етап на инженерната разработка (първоначален технически проект), съветът на директорите на Galp е счел, че проект с такова значение и норма на възвръщаемост, толкова близка до WACC, не е жизнеспособен, тъй като в крайна сметка възвръщаемостта лесно би могла да се окаже по-малка от референтната стойност.
(176)
При все това, ако в инвестиционния проект се вземе предвид предоставянето на данъчния стимул, възвръщаемостта от инвестиционния проект би била [9-11] %, което в контекста на стратегическото естество на инвестиционния проект беше счетено за приемлив минимум за стартиране и одобряване на поемането на ангажименти с доставчиците на оборудване.
(177)
Португалия представи списък с алтернативни инвестиционни проекти, които дружеството Petrogal е могло да предприеме към момента, в който беше взето решението за инвестиционния проект. Поради ограничените достъпни финансови ресурси за нови инвестиции е налице конкуренция между няколко бизнес сфери на Galp Energia за тези ограничени ресурси и е въведена строга политика на подбор.
(178)
При все това, ако не беше сключен договорът за помощта с португалската държава и инвестиционният проект бе изоставен, конкурентоспособността на двете рафинерии неминуемо щеше да се влоши. Според Португалия, ако инвестиционният проект не беше предприет, използването на капацитета на рафинериите щеше да намалее до [80-90] % в отговор на пазарната тенденция за намаляване на търсенето на бензин и течно гориво (тъй като в проучванията се предвижда значително понижение на търсенето между 2008 и 2020 г., като то ще намалее между [20-30] % и [40-50] %). Рафинериите щяха да поддържат само много ограничен марж от рафинирането. За преодоляване на тази ситуация щеше да бъде предприета радикална програма за преструктуриране със съкращения на работни места.
(179)
Тъй като Комисията изрази съмнение, че в своето решение съветът на директорите на Galp не е взел предвид промени в икономическата обстановка, тя поиска от Португалия да предостави подробен анализ на съпоставителния сценарий без инвестиционния проект. За тази цел Комисията поиска от Португалия да представи IRR на инвестиционния проект, като се отчете потенциалната доходност на рафинериите, ако инвестиционният проект не беше реализиран и като се вземе предвид понижаването на маржовете от рафинирането.
(180)
Съпоставителният сценарий на Португалия е обобщен в таблица 4:
Таблица 4
Печалба
Нова окончателна стойност на инвестицията
С помощта
Нетна сегашна стойност
[200-250] млн. EUR
[150-200] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Без помощта
Нетна сегашна стойност
[100-150] млн. EUR
[100-150] млн. EUR
Норма на възвръщаемост/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Според Португалия „фактът, че даден проект може да е от голямо, дори стратегическо значение за дадено дружество не означава, че това е единственият или неоспорим проект, ако IRR не се увеличи, така че да отговори на минималните допустими изисквания“ (какъвто е бил случаят през 2001 г.).
5.2. Мнение на Португалия относно мненията на трети страни
(182)
Португалия подчертава високото равнище на участие на различни субекти (общини, съюзи и отраслови и промишлени асоциации) и изброява всички мнения, които подкрепят стойността на инвестиционния проект от гледна точка на регионалното развитие и енергийната ефективност.
5.2.1. Констатации относно мненията на конкуренти № 1 и № 2
(183)
В допълнение към своето писмо от 21 януари 2010 г. Португалия обяснява, че пазарът на суровини за вакуумна дестилация е много нестабилен и не предлага необходимите стабилни доставки на вакуумен газьол за захранване на цех за хидрокрекинг с размерите на цеха в Sines. Що се отнася до производството на остатъци от хидрокрекинг, Португалия потвърждава, че те са на практика незначителни, тъй като цехът за хидрокрекинг ще използва технология за изокрекинг.
(184)
Португалия повтаря, че инвестиционният проект ще стимулира регионалното развитие в необлагодетелствани региони (разкриване и запазване на работни места, обучение на работници, икономии от мащаба, трансфер на технологии, странични ефекти и др.) дори ако бъде осъществен в предварително съществуващи рафинерии и това се потвърждава от всички получени положителни мнения. Освен това в тези мнения се подчертава стратегическото значение и стойността на инвестиционния проект за околната среда за разлика от мненията, според които заетостта е единствената регионална полза.
(185)
По отношение на таблицата, изготвена от конкурент № 1, в която се сравнява съотношението „помощ спрямо разкрити работни места“ в други проекти с регионална ad hoc помощ (вж. съображение 89), Португалия подчерта, че в таблицата не се включват други проекти в рафинирането или в друга капиталоемка промишленост. Поради тази причина инвестиционният проект не трябва да се сравнява с представените в таблицата проекти, а вместо това с помощи за големи инвестиционни проекти в същия икономически отрасъл (вж. решенията на Комисията от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 898/06 - Repsol Polimeros и от 10 юли 2007 г. относно дело за държавна помощ N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, в които съотношението „помощ/разкрити работни места“ би било в съпоставим диапазон в сравнение с проекта на Petrogal).
(186)
По подобен начин се получават еквивалентни стойности, ако се сравнява съотношението „непреки работни места/преки работни места“ със съпоставими проекти (например проектите, посочени в съображение 185).
(187)
Португалия изтъква повторно, че съветът на директорите на Galp е одобрил инвестиционния проект през март 2008 г. след като през януари 2007 г. е получил писмено потвърждение от португалските органи, че инвестиционният проект отговаря на критериите за държавна помощ. Поради това помощта беше предоставена при известни условия (по-специално беше необходимо одобрението на Комисията) преди започване на работа по проекта. Първата стабилна поръчка бе осъществена през март 2008 г., след като Petrogal подписа договорите за помощта.
(188)
Португалия отхвърля мненията на трети страни, че дружеството Petrogal е взело решение за стартиране на инвестиционния проект още през 2006 г.
(189)
Португалия признава, че са били извършени проучвания на осъществимостта преди окончателното решение. Тази информация е абсолютно необходима на съвета на директорите на Galp, за да вземе решение, но тя не означава, че съветът на директорите на Galp вече е бил взел решение.
(190)
Португалия продължава да твърди, че инвестиционният проект не би бил реализиран без помощта.
(191)
Португалия обяснява, че IRR на инвестиционния проект е бил недостатъчен в сравнение с равнището на поетия риск и привлекателността на други проекти ([]), които са от решаващо значение за развитието на Galp Energia. От това следва, че инвестиционният проект не би бил осъществен без помощта.
(192)
От получените мнения на трети страни Португалия заключава, че съответният географски пазар не е пазарът на Португалия, а най-малко пазарът на Иберийския полуостров.
(193)
Португалия уточнява, че пазарните дялове на Petrogal за дизелово гориво (на ниво „след рафиниране“, на едро и на дребно) никога не биха надхвърлили 25 %, ако съответният географски пазар обхваща Иберийския полуостров или по-голям регион.
(194)
Португалия потвърждава повторно, че във всеки случай инвестиционният проект няма да окаже въздействие върху пазарите за търговия на дизелово гориво на едро и дребно, тъй като цената на ниво „след рафиниране“ се определя от пазарните условия: поведението на Petrogal е като на получател на цената. Ако случаят не беше такъв, клиентите на Petrogal лесно биха преминали към внос, тъй като според Португалия няма пречки (технически, тарифни, логистични (44) и др.) за вноса на дизелово гориво от други държави членки. Изискванията за внос в Португалия са в съответствие с изискванията на ЕС.
(195)
Португалия представи агрегирани данни за вноса на дизелово гориво (по море и по суша) в Португалия.
Таблица 5
Внос и износ на дизел
Година
2006
2007
2008
2009
ВНОС
Общо (хил. тонове)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
ИЗНОС
Общо (хил. тонове)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Други
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Източник: данни на DGEG (курсив) и Petrogal
(196)
Освен това Португалия разполага с достатъчен капацитет за съхранение: Португалия предостави данни, които показват, че отделните оператори са предпочели различни стратегически варианти (инвестиране в капацитет за съхранение или съоръжения на лизинг), както и че и двете алтернативи са възможни и приемливи. Основните оператори не са увеличили своя капацитет за съхранение въпреки възможностите, които са възникнали на пазара, което е знак, че техните ресурси за съхранение са достатъчни, за да поддържат на маркетинговите им дейности. Португалия посочва, че се наблюдава постоянен растеж на общия внос на дизел, както и леко понижение на износа. Това е резултат от постоянния растеж на пазара и увеличаващия се дефицит на местния производствен капацитет. При все това стойностите за 2009 г. отразяват въздействието на инцидент в рафинерията в Sines, който ограничи функционирането на рафинерията и производството за срок от няколко седмици. Операторите са били принудени да увеличат вноса през тази година, което показва наличието на алтернативни варианти за доставки.
(197)
Вносът на дизелово гориво в Португалия през 2009 г. представлява 27,2 % от общото потребление на дизелово гориво през тази година. През предходните години средният внос на дизелово гориво е представлявал около 14 % от годишното потребление на дизелово гориво в Португалия (около 5,4 млн. тона).
(198)
Поради това Португалия счита, че нейният пазар на дизелово гориво е отворен и конкурентен пазар с улеснена търговия и цени, базирани на цената на суровия нефт и разходите за рафиниране и дефинирани от алтернативите за внос по цени на Platts.
(199)
Що се отнася до тежката нафта, Португалия счита, че пазарът представлява поне пазара на ЕИП, тъй като нафтата е продукт, който се търгува в международен план.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
6.1. Наличие на държавна помощ
(200)
В съответствие с член 107, параграф 1 от Договора, освен когато е предвидено друго в Договора, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(201)
Помощта на Португалия за Petrogal ще бъде под формата на данъчен кредит. Следователно може да се счита, че помощта е предоставена от държава членка и чрез ресурси на държава членка по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(202)
Помощта се предоставя само на едно дружество, Petrogal, и поради това е избирателна.
(203)
Помощта се предоставя за инвестиция, която ще доведе до увеличено производство на дизелово гориво и тежка нафта. Тъй като тези продукти се търгуват между държавите-членки, има вероятност мярката да засегне търговията между държавите-членки. Помощта, предоставена на Petrogal, ще облекчи дружеството от разходи, които то по принцип би трябвало да поеме. В съответствие с това Petrogal ще се възползва от икономическо предимство в сравнение със своите конкуренти. Следователно чрез облагодетелстването на Petrogal и неговото производство по този начин помощта нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.
(204)
В съответствие с това Комисията счита, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(205)
След като бе установено, че помощта представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, трябва да се прецени дали мярката може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
6.2. Законност на мярката за помощ
(206)
Португалия спази задължението за уведомление, произтичащо от член 108, параграф 3 от Договора, като уведоми за помощта, преди да я приведе в действие.
6.3. Правно основание за оценката
(207)
Тъй като целта на помощта е стимулиране на регионалното развитие, основата за оценяване на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар са ННРП, и по-специално разпоредбите на раздел 4.3 от ННРП, свързани с големи инвестиционни проекти, и критериите за задълбочена оценка на регионална помощ за големи инвестиционни проекти, определени в съобщението за задълбочена оценка, освен ако официалното разследване доведе до заключението, че праговете, определени в точка 68, буква а) („тест за пазарния дял“) и буква б) („тестове за увеличението на капацитета и пазарните показатели“) от ННРП не са надхвърлени.
(208)
Комисията трябва да извърши своята оценка в три стъпки:
-
на първо място, тя трябва да оцени съвместимостта на мярката с общите разпоредби на ННРП;
-
на второ място, тя трябва да провери дали тестът за пазарния дял и тестовете за увеличението на капацитета и пазарните показатели съгласно точка 68, букви а) и б) („тестовете съгласно точка 68, букви а) и б)“) със сигурност не са спазени;
-
на трето място, в зависимост от резултата от оценката във втората стъпка, тя може да предприеме задълбочена оценка.
6.4. Съвместимост с общите разпоредби на ННРП - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(209)
Комисията провери дали предоставената помощ е в съответствие с общите разпоредби на ННРП. Тази оценка доведе до следните констатации:
(210)
В решението за откриване на помощта Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция или може да бъде разглеждан като заместваща инвестиция.
(211)
Комисията взе под внимание мнението на Португалия, представено в съображения 130 и 131, че инвестициите водят до разширяване на съществуващ обект и основна промяна на цялостния производствен процес в съществуващ обект и че поради това инвестицията може да се счита за първоначална инвестиция съгласно определението в точка 34 от ННРП.
(212)
В действителност новият цех за вакуумна дестилация и цехът за висбрекинг в Matosinhos, както и новият цех за хидрокрекинг в Sines ще функционират едновременно с първоначалните цехове за рафиниране, които вече съществуват; поради това инвестиционният проект не представлява заместване, а разширяване на производствената система. Освен това инвестиционният проект ще доведе до преобразуване на рафинериите, при което те ще бъдат оборудвани с нови технологични инфраструктури за преобразуване на по-тежки фракции на суров нефт в бензин и дизелово гориво.
(213)
Конкурент № 1 не възразява срещу разглеждането на инвестицията като първоначална инвестиция, но счита, че инвестицията представлява просто разширяване на съществуващ обект.
(214)
В съответствие с това Комисията счита, че инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция по смисъла на точка 34 от ННРП и следователно съмненията дали инвестиционният проект представлява първоначална инвестиция са разсеяни.
(215)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали са спазени официалните изисквания за стимулиращ ефект, приложими по отношение на ad hoc помощ, съгласно определението в точка 38 от ННРП. По-специално Комисията изрази съмнения дали писменото потвърждение на Португалия, че, като си запазва правото на обстойна проверка, тя счита, че инвестиционният проект отговаря на условията за допустимост, определени в схемата (45), би могло да замени изискваното писмо за намерение.
(216)
Точка 38 от ННРП гласи следното: „Важно е да се гарантира, че регионалната помощ реално стимулира направата на инвестиции, които без нея не биха се реализирали в подпомаганите региони. Следователно подпомагане по схеми за помощ се допуска само при условие че бенефициерът е подал молба за отпускане на помощ и след това органът, отговарящ за администрирането на помощта, е потвърдил писмено, че запазвайки си правото на обстойна проверка, по принцип счита проекта за отговарящ на изискванията по схемата преди започване на работа по проекта (…). Що се отнася до ad hoc помощи, преди започване на работа по проекта компетентният орган издава писмо, с което обявява намерението си да предостави помощта, при условие че мярката бъде одобрена от Комисията. Ако работата започне, преди да са изпълнени условията, установени в настоящия параграф, проектът става изцяло неприемлив за подпомагане.“
(217)
Терминът „започване на работи“ е определен в бележка под линия 40 от ННРП като започване на строителните работи или поемане на първия твърд ангажимент за поръчване на оборудване.
(218)
Комисията взе под внимание следната фактологична информация, представена от Португалия:
-
Petrogal кандидатства за помощта на 22 януари 2007 г.;
-
на 23 януари 2007 г. Португалия потвърди, че по принцип проектът за помощ отговаря на условията;
-
помощта бе одобрена от Министерския съвет на Португалия на 6 март 2008 г., но предоставянето на помощта подлежи на одобрението на Комисията и Petrogal няма да се възползва от помощта преди 2011 г. (след като инвестицията бъде реализирана);
-
на 8 март 2008 г. съветът на директорите на Petrogal разреши поемането на ангажимент за поръчване на оборудване;
-
първата стабилна поръчка бе осъществена на 14 март 2008 г. Строителните работи по инвестицията започнаха по същество през ноември 2008 г. в Sines и през януари 2009 г. в Matosinhos.
(219)
Комисията счита, че договорите за помощта, подписани на 10 март 2008 г. между Португалия и Petrogal, и публикуването на резолюциите на Министерския съвет, приети на 6 март 2008 г. в португалския официален вестник (46), са поне еквивалентни на писмо за намерение и следва да се считат за по-строго доказателство за официален стимулиращ ефект от писмото за намерение, което се изисква съгласно точка 38 от ННРП. Тези договори за помощ бяха подписани преди започването на работите по инвестиционния проект.
(220)
Поради това Комисията счита, че съмненията относно официалния стимулиращ ефект са разсеяни.
(221)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно приноса на инвестицията към регионалното развитие. В този контекст Комисията също така изрази съмнения относно необходимостта от помощта и подчерта, че „ненужната помощ вероятно няма да допринесе за регионалното развитие и може да доведе до неприемливо нарушаване на конкуренцията“ (47).
(222)
Конкуренти № 1 и № 2 изтъкнаха, че дружеството Petrogal би осъществило инвестиционния проект и без помощта. Според тях то представлява производствена инвестиция, икономически мотивирана от дисбаланса между търсенето и предлагането на дизелово гориво и възможността за достъп до по-тежки и по-евтини фракции на суров нефт. Всички оператори в Европа извършват подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ.
(223)
Поради това трябва да се оцени дали помощта е необходима, за да се създаде реален стимулиращ ефект за реализирането на инвестиция, която в противен случай не би била осъществена в тези два подпомагани региона, или инвестицията би била осъществена при всички положения. В тази връзка Комисията трябва да установи дали помощта е променила поведението на Petrogal, така че то да предприеме допълнителни инвестиции в засегнатите региони.
(224)
Изглежда стратегическото решение за инвестиране е било взето пред 2006 г. Това е отразено в документ, публикуван от Galp Energia през октомври 2006 г. (48) Както се посочва в годишния доклад на Galp Energia за 2006 г., съветът на директорите е взел изпълнителното решение относно инвестиционния проект на 23 януари 2007 г. (49) и на 5 март 2008 г. (тоест след като е получил писмото за допустимост от националните органи от 23 януари 2007 г.). Съветът на директорите взе оперативно решение да поръча първото оборудване, свързано с инвестиционния проект, на 14 март 2008 г.
(225)
Португалия заяви, че Petrogal не е предприело инвестицията до 2008 г. поради нейната недостатъчна финансова жизнеспособност и че в крайна сметка съветът на директорите на Galp е взел решение да поръча оборудване и да предприеме строителните работи едва след като португалското правителство е приело съответната резолюция на Министерския съвет.
(226)
Португалия твърди, че наличието на държавна помощ е било решаващо за решението на Petrogal да инвестира. Без помощта инвестиционният проект е щял да бъде изоставен. Дружеството Petrogal е щяло да осъществи алтернативен план за преструктуриране, така че да приспособи своите дейности по рафиниране към промените на пазара и условията за доставки на суров нефт. Освен това наличните финансови средства са щели да бъдат използвани за инвестиране в алтернативни проекти извън сферата на дейностите по рафиниране.
(227)
Португалия представи документи, принадлежащи на Petrogal, които съдържат анализ на очаквания IRR на инвестиционния проект, цената на капитала (WACC), както и списък с евентуални алтернативни инвестиции, които дружеството Galp Energia е могло да предприеме с наличния капитал.
(228)
Комисията счита, че документите, представени на съвета на директорите на Galp на 23 януари 2007 г. и 5 март 2008 г., са били решаващи за оценката на необходимостта от помощта, тъй като решението на съвета е било основано на тези документи.
(229)
Според Португалия изчисленията, предоставени на съвета на директорите на Galp през 2008 г., показват IRR на инвестиционния проект от [8-10] % без държавна помощ. Този IRR далеч надхвърля WACC на Petrogal от [7-9] %.
(230)
Португалия обаче обясни, че решенията на съвета на директорите на Galp са били базирани на подхода за най-нисък процент на възвръщаемост, който е бил въведен още през 2002 г. Най-ниският процент на възвръщаемост или минималният приемлив процент на възвръщаемост (minimum acceptable rate of return - MARR) е минималният процент на възвръщаемост от даден проект, който вземащите решения са съгласни да приемат преди започване на проекта, като се отчита рискът и пропуснатите ползи от изоставянето на други проекти. Други използвани изрази за „най-нисък процент на възвръщаемост“ са „коефициент на възвръщаемост“ или „референтен процент“.
(231)
Считано от 2006 г. вътрешният най-нисък процент на възвръщаемост за дейностите по рафиниране беше определен на [110-150] % от WACC, а именно [10-12] %. По принцип не се взема решение за инвестиране, ако изчисленият IRR не надхвърля този праг. В този случай помощта увеличава IRR с [1-3] процентни пункта - от [8-10] % на [9-11] %, както е показано в таблица 3 в съображение 171, съдържаща изчисленията, предоставени на съвета на директорите през 2008 г. Макар че коригираният с помощта IRR остава значително под вътрешния най-нисък процент на възвръщаемост, допълнителният предпазен марж, създаден с помощта, беше счетен за достатъчен от съвета на директорите на Galp за окончателното одобрение на инвестиционния проект.
(232)
Най-ниският процент на възвръщаемост е инструмент, който се използва от дружествата в ситуации, когато трябва да се вземе решение със значителна степен на риск, и поради това може да варира в зависимост от риска, свързан със съответните проекти. Най-ниският процент на възвръщаемост може също така да се влияе от валутата, в която се изчислява: в области с високи равнища на инфлация най-ниският процент на възвръщаемост е по-висок в сравнение с области с ценова стабилност.
(233)
Досега в решенията за държавна помощ в областта на регионалната помощ не бе използвана концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ с цел вземане на решение по въпросите, свързани с необходимостта от помощта и стимулиращия ѝ ефект. Концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ не се споменава и в съобщението за задълбочена оценка. При все това концепцията за „най-нисък процент на възвръщаемост“ вече бе използвана в ограничен брой решения за държавна помощ (например в решението на Комисията от 23 февруари 2011 г. относно дело за държавна помощ N 204/2010 - Швеция - Помощ за научноизследователска и развойна дейност, предоставена на Volvo Aero за Trent XWB ICC, все още непубликувано в ОВ), предимно в решения за проекти с високи равнища на риск, приети съгласно рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (50).
(234)
Португалия подчертава, че инвестиционният проект се характеризира с множество рискове, които оправдават използването на подхода с най-ниския процент на възвръщаемост. Инвестиционният проект представлява най-голямата производствена инвестиция, осъществявана в Португалия. Реализирането на инвестиционния проект ще отнеме няколко години. Изчисленията на разходите за инвестиционния проект са изключително трудни: всъщност Португалия представи стойности, които показват, че първоначалните изчисления на разходите на практика са били значително надвишени. Тъй като инвестиционният проект е ориентиран в дългосрочен план, прогнозите за маржовете на рафинериите в дългосрочен план са изключително трудни, особено в ситуации, в които в дългосрочен план традиционните коли с вътрешно горене могат да бъдат заместени с електрически и други автомобили.
(235)
В емпирично проучване (51) от 2006 г. за анализ на над 100 самостоятелно докладвани най-ниски проценти на възвръщаемост (основно за дружества в Северна Америка) се отчита среден най-нисък процент на възвръщаемост от 14,1 % и разлика в абсолютно изражение между WACC и най-ниския процент на възвръщаемост от 5 процентни пункта, а именно около 155 % от WACC. Предвид тази информация най-ниският процент на възвръщаемост, прилаган от Petrogal и Galp Energia за нефтопреработвателния отрасъл, prima facie не изглежда прекомерен.
(236)
С оглед на тези елементи, и по-специално с оглед на специфичните характеристики на отрасъла и делото (а именно значението на присъщите рискове предвид размера на инвестиционния проект и неговия дългосрочен експлоатационен период), Комисията счита, че най-ниският процент на възвръщаемост може да се вземе предвид при решението дали помощта е била необходима като стимул за реализиране на инвестиционния проект или не.
(237)
Конкуренти № 1 и № 2 потвърдиха, че не съществува референтен показател в отрасъла на дейностите по рафиниране. При все това конкурент № 1 посочи, че би счел референтен показател (а именно норма на възвръщаемост) в размер на 10 % за достатъчен за осъществяването на инвестиционния проект. Комисията отбелязва, че този референтен показател от 10 % е много сходен с IRR в размер на [9-11] % след предоставянето на помощта, която IRR е изпратена през 2008 г. на съвета на директорите на Galp. Поради това Комисията счита, че помощта не надхвърля сумата, която би била счетена за необходима от конкурент за постигане на приемлива IRR.
(238)
Следователно изглежда, че мярката за помощ приближава изчислената IRR до най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal и посочения от конкурент № 1 референтен показател. След добавяне на помощта IRR не превишава нито най-ниския процент на възвръщаемост на Petrogal, нито референтния процент на конкурента, което предполага, че помощта не е прекомерна. Фактът, че инвестиционното решение е било взето през 2008 г. в ситуация, в която коригираната с помощта IRR все още е продължавала да бъде далеч под декларирания най-нисък процент на възвръщаемост сам по себе си не е достатъчен, за да доведе до съмнения относно значението на най-ниския процент на възвръщаемост. От по-ранните изявления на съвета на директорите на Galp е очевидно, че съветът е бил наясно със стратегическото значение на инвестиционния проект за обръщане на тенденцията за намаляване на маржовете от рафиниране. Въпреки че най-ниският процент на възвръщаемост не е бил напълно достигнат, този стратегически елемент изглежда е бил достатъчен, за да обоснове известно отклонение от най-ниския процент на възвръщаемост.
(239)
В резултат на това Комисията счита, че помощта е била необходима като стимул за инвестиране и че не е превишила необходимия размер за тази цел. В тази връзка не е съвсем правилно да се твърди, че всички оператори в Европа са осъществили подобни инвестиции в своите рафинерии без държавна помощ. Комисията е анализирала и други мерки за помощ за подобни инвестиции. Такъв бе случаят например в решение на Комисията N 283/2004 (52) относно цех за хидрокрекинг на дестилат.
(240)
Като се позова на точка 10 от ННРП в решението за откриване на процедурата, Комисията изрази съмнения относно приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие предвид ограничения брой (150) разкрити работни места в сравнение с размера на помощта (160 млн. EUR), както и дали очакваният принос към регионалното развитие наистина компенсира ефектите в отрасъла в резултат на помощта.
(241)
Комисията отбелязва, че, както бе подчертано и от конкурент № 1, размерът на помощта спрямо броя разкрити работни места наистина значително надхвърля нивото на помощ спрямо броя разкрити работни места в предишни скорошни дела за ad hoc помощ (вж. съображение 89). В няколко отрицателни решения за държавна помощ (53) бе заключено, че регионалният принос е недостатъчен въз основа на броя разкрити работни места.
(242)
Португалия приема твърдението, че размерът на помощта спрямо броя разкрити преки работни места е много голям; това обаче се обяснява с капиталоемкия характер на инвестиционния проект, който е присъщ за инвестициите в този отрасъл: в миналото Комисията е одобрявала заявления за схеми за помощ в този отрасъл, подлежащи на индивидуално уведомление, с още по-голям размер на помощта спрямо броя разкрити работни места (54). Португалия счита, че трябва да се вземат под внимание други фактори вместо размера на помощта спрямо броя разкрити преки работни места, например значението на разкриването на непреки работни места, разкриването на временни работи места и други свързани аспекти.
(243)
В предишни решения Комисията винаги е вземала под внимание разкриването на преки работни места. Освен това в редица решения беше взето предвид разкриването на непреки работни места (55).
(244)
Първоначално Португалия заяви, че всяко разкрито (или загубено) пряко работно място ще доведе до три непреки работни места. Съотношението 3:1 беше обосновано с позоваване на други дела в същия отрасъл в Португалия (56), за които Комисията е приела подобни или по-високи съотношения в миналото. Потенциалът за разкриване на непреки работни места произтича от дейности по поддръжка, което е пазарната ниша, която вероятно ще извлече най-голяма полза от проекта. Такъв ще бъде ефектът от увеличената технологична сложност на рафинериите, която ще доведе до сключване на договори с подизпълнители за услуги, които изискват все по-висококвалифицирани служители и техници.
(245)
Португалия подкрепи своя аргумент, като се позова на скорошен работен документ на Комисията относно нефтохимическия отрасъл (57), в който се посочва, че макар в тази промишленост да са заети пряко само 100 000 души в ЕС, може да се счита, че 400 000-600 000 работни места зависят пряко от промишлеността на рафинирането в ЕС. В бележка под линия 41 от същия документ се посочват допълнителни 600 000 работни места в логистиката и маркетинга. Въз основа на тези аргументи би могло да се обоснове по-високо съотношение от 3:1, по-специално 4:1-6:1, а ако се вземе под внимание и разкриването на работни места в логистиката и маркетинга, дори 12:1.
(246)
Португалия също така посочи, че в съпоставителен сценарий „без помощ и без проект“ Petrogal би преструктурирало своите рафинерии и би намалило своята работна сила със 160 преки работни места. Поради това в своята оценка на приноса на помощта към регионалното развитие Комисията следва да вземе под внимание 310 разкрити или запазени преки работни места (58) и приблизително 930 (59)-3 720 непреки работни места, които евентуално произтичат от инвестиционния проект, което би смекчило огромния размер на помощта спрямо броя разкрити преки работни места.
(247)
В допълнение към това Португалия подчерта, че инвестиционният проект представлява най-голямата единична инвестиция, осъществявана някога в Португалия, и ще доведе до разкриването на 3 000 временни работни места в засегнатите региони по време на строителните работи.
(248)
Освен това в предишни съобщения (60), с които беше одобрена регионална ad hoc помощ, Комисията се позова на важността на следните фактори:
-
увеличаване на доходите на служителите (създаване на по-добре платени преки и непреки работни места),
-
социалното благосъстояние в региона (чрез подобрена околна среда и условия на живот, спонсориране на местни мероприятия),
-
подобряване на потенциала на човешките ресурси (чрез обучение, образование, докторски програми),
-
принос към научноизследователската и развойната дейност, трансфера на технологии и ноу-хау (като резултат от инвестицията за усъвършенстване),
-
повече дейности за подизпълнители в засегнатите райони,
-
подобрено използване на съществуващите пристанищни съоръжения.
Тези фактори определено са положителни елементи, които могат да се вземат под внимание в оценката на приноса на помощта и инвестиционния проект към регионалното развитие в Португалия.
(249)
Следователно мненията на Португалия и няколко заинтересовани страни се позовават на други примери за важен принос към регионалното развитие от гледна точка на социално и екологично въздействие, повишено обучение и протоколи с висши учебни заведения.
(250)
Португалия също така се позова на развитието на веригата на доставки и въздействието от изграждането на новите цехове върху националната промишленост, като ще бъде оказано въздействие върху гражданското инженерство, строителството и машиностроенето. Това определено е положително въздействие, но то е или само временно, или е от общо естество (вж. съображение 154).
(251)
Комисията взема под внимание дългосрочните положителни странични ефекти от инвестиционния проект в засегнатите региони, както са представени от Португалия. По-специално, очакваният дълъг експлоатационен период на рафинериите (които се очаква да функционират поне 30 години), положителното въздействие върху отраслите с подизпълнители, значителният обем на обучението и броят на сключените протоколи с училища и университети показват значението на рафинериите в засегнатите региони. Макар че голяма част от тези положителни странични ефекти вече съществуват като последица от дългосрочното съществуване на рафинериите, може да се приеме, че инвестициите определено засилват значението на присъствието на Petrogal в районите на Sines и Oporto.
(252)
Освен това Португалия представи анализ на разходите и ползите от проекта за помощта. Целта на анализа на разходите и ползите е инвеститорът да надхвърли анализа на жизнеспособността на проекта и да вземе под внимание всички (дисконтирани) социални разходи и ползи, произтичащи от проекта. В този контекст в анализа на разходите и ползите се изразяват количествено очакваните ползи, включително размерът на данъците от пряка и непряка заетост, приносът за избягване на безработица (чрез запазване на съществуващи работни места), размерът на данъците върху потреблението, допълнителните приходи за пристанището в Leixões, прякото подпомагане на местните общности и др.
(253)
В анализа на разходите и ползите се заключава, че помощта е от голяма полза за Португалия. Разбира се, географският обхват на анализа на разходите и ползите надхвърля регионите Norte и Alentejo, пряко засегнати от инвестиционния проект. При все това, ако националните ползи се разпределят пропорционално към засегнатите региони в съответствие с тяхната относителна икономическа тежест, регионите Norte и Alentejo ще се възползват от 34,8 % от тези национални ползи.
(254)
Освен това Португалия подчерта, че помощта и произтичащата инвестиция оказват положителни ефекти и в други области на политиката, а не само в областта на регионалното развитие. Португалия подчерта стратегическото значение на инвестиционния проект на национално равнище и от гледна точка на значението му за сигурността на европейските енергийни доставки. Тези положителни ефекти включват намалена зависимост от внос, отговор на увеличаващите се нужди от дизел, подобряване на енергийната ефективност на двете рафинерии и положително въздействие върху околната среда. Тези аргументи не могат да бъдат взети предвид за оценката на приноса на помощта към регионалното развитие.
(255)
Въпреки очевидно непропорционалния prima facie размер на помощта спрямо броя на разкритите работни места, положителните непреки ефекти (непреки работни места, странични ефекти, разкриване на добре платени работни места, подобряване на качеството на човешките ресурси, подобряване на социалното благосъстояние) показват регионален принос за Alentejo и Norte, който не може да се счита за пренебрежим. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения относно приноса на помощта към регионалното развитие са разсеяни.
(256)
В допълнение към това следващите раздели относно прилагането на точка 68, букви а) и б) показват, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла са ограничени, тъй като засегнатите от инвестиционния проект пазари се представят задоволително, тоест на тези пазари не се наблюдава абсолютен или относителен спад. Освен това Petrogal не разполага с голям пазарен дял на съответния пазар „след рафиниране“, с който да може да злоупотребява чрез антиконкурентно поведение. Заместването на вноса на тежка нафта за отрасъла за ароматни продукти оказва ограничено въздействие върху доставчиците от ЕИП. Поради това Комисията счита, че първоначалните ѝ съмнения, че отрицателните ефекти от помощта в отрасъла не се компенсират от очаквания принос към регионалното развитие, са разсеяни.
(257)
В съответствие с точка 9 от ННРП Petrogal не е дружество в затруднено положение по смисъла на съобщението на Комисията относно Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (61).
(258)
В съответствие с точка 39 от ННРП собственото участие на Petrogal към допустимите разходи е над 25 % (вж. съображение 36 по-горе).
(259)
В съответствие с точка 50 от ННРП допустимите разходи за инвестиционния проект се изчисляват въз основа на допустимите инвестиционни разходи (вж. съображение 35 по-горе).
(260)
В съответствие с точки 71-75 от ННРП правилата за кумулиране на помощта са спазени (вж. съображение 43 по-горе).
(261)
В съответствие с точка 40 от ННРП помощта се предоставя при условието, че Petrogal ще запази инвестиционния проект в съответните региони минимум пет години след осъществяването му.
(262)
Поради това Комисията счита, че помощта е в съответствие с общите разпоредби на ННРП.
6.5. Съвместимост с критериите за големи инвестиционни проекти - проверка на съмненията, изразени в решението за откриване на процедурата
(263)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали инвестиционният проект може да се счита за единен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от ННРП, въпреки че рафинериите не са разположени в непосредствена географска близост.
(264)
Макар че двете рафинерии не се намират в непосредствена близост, Португалия счита, че са налице силни икономически, функционални и стратегически връзки между тях. Без инвестицията в цеха за вакуумна дестилация в Matosinhos, свързаната с това инвестиция в цеха за хидрокрекинг в Sines не би била възможна поради риска от чест недостиг на пазара за вакуумен газьол (суровина за цеха за хидрокрекинг). Поради това Португалия счита, че силните функционални връзки правят двете рафинерии икономически неделимо цяло.
(265)
Конкурент № 1 възразява срещу този подход, тъй като счита, че дълготрайните активи на инвестиционния проект могат да се разделят от икономическа гледна точка.
(266)
В едно от мненията на трети страни, получени в отговор на решението за откриване на процедурата, се посочва, че увеличението на производството на тежка нафта е ключово за реализирането на инвестиция от групата La Seda в Sines. Комисията проучи дали инвестицията от La Seda би могла да се счита за единен инвестиционен проект заедно с инвестицията в Matosinhos. Португалия потвърди, че допълнителното количество на произведената тежка нафта ще се използва изключително от Petrogal за вътрешни цели и че тежката нафта няма да се продава на трети страни. Поради това Комисията заключава, че инвестиционният проект не представлява единен инвестиционен проект с инвестиционния проект на La Seda.
(267)
Точка 60 от ННРП се отнася до инвестиционни проекти, които са изкуствено разделени на подпроекти с цел заобикаляне на механизма за коригиране, предвиден да намали максималния интензитет на помощта, който може да се прилага по отношение на инвестиционни проекти над 50 млн. EUR. В този конкретен случай Комисията констатира, че прилаганият интензитет на помощта (12,43 % НСС) е под максималния интензитет на помощта, който следва да се прилага, ако инвестиционният проект бъде счетен за единен инвестиционен проект (14,28 % НСС), и поради това е по-нисък от максималния интензитет на помощта, от който двата проекта биха могли да се възползват поотделно. Поради това максималният интензитет на помощта е бил спазен дори в случай на единен инвестиционен проект и Комисията заключава, че не е необходимо да се проучва дали двата проекта в Sines и Matosinhos представляват единен инвестиционен проект въпреки своята географска отдалеченост, тъй като въпросът не е от значение за оценката на съвместимостта на помощта съгласно ННРП.
(268)
Изчисляването на интензитета на помощта съгласно точка 67 от ННРП зависи от това дали инвестиционният проект се счита за единен инвестиционен проект или за два отделни инвестиционни проекта. Във втория случай, ако инвестициите в двете области бъдат взети поотделно, при изчисляването на интензитета на помощта ще бъдат взети предвид два различни стандартни тавана на интензитет на регионалната помощ, приложими за Sines (40 %) и за Matosinhos (30 %).
(269)
Както бе съобщено от Португалия, общите планирани допустими разходи за инвестиционния проект възлизат на 1 058 934 146 EUR ([] EUR за инвестицията в Sines и [] EUR за Matosinhos) в номинална стойност.
(270)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Sines възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 13,12 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 15,94 %.
(271)
Нетната сегашна стойност на инвестицията в Matosinhos възлиза на [] EUR за планирана помощ в размер на [] EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта за тази рафинерия от 10,66 % брутен еквивалент на помощта (БЕП), което е под коригирания максимален интензитет на помощта от 14,68 %.
(272)
В решението за откриване на процедурата Комисията провери различния интензитет на помощта в двата региона - 40 % в Sines и 30 % в Matosinhos - и преизчисли максималния интензитет на помощта чрез претегляне на интензитетите на помощта, като пропорционално се взема предвид инвестицията (в нетна сегашна стойност) в съответния регион спрямо цялата инвестиция. Резултатът е интензитет на помощта от 37,18 %, което отговаря на коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(273)
Дори ако инвестиционният проект беше счетен за единен инвестиционен проект, нетната сегашна стойност на общите инвестиционни разходи би била в размер на 974 064 894 EUR. Общата планирана помощ би била в размер на 121 091 314 EUR в нетна сегашна стойност, което отговаря на интензитет на помощта от 12,43 % БЕП, а това е под изчисления преди това коригиран максимален интензитет на помощта от 14,21 %.
(274)
Поради това, тъй като интензитетът на помощта в БЕП би довел до резултат под коригирания максимален интензитет на помощ с оглед на разпоредбите за коригиране, Комисията счита, че предложеният интензитет на помощта за инвестиционния проект е в съответствие с точка 67 от ННРП.
(275)
Португалия увери, че максималният размер на помощта и максималният интензитет на помощта, определени в настоящото решение, няма да бъдат превишени дори в случай на по-ниски или увеличени допустими разходи.
(276)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения относно някои въпроси, свързани с оценката на помощта в съответствие с правилата, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП. Тези въпроси са както следва:
-
дали продуктите, засегнати от инвестиционния проект, са единствено дизелово гориво и тежка нафта, както твърди Португалия, или се включват и други продукти, свързани с рафиниране, предвид потенциалната взаимозаменяемост на нефтопреработвателните продукти от гледна точка на предлагането и факта, че тежката нафта може да се счита за междинен продукти по смисъла на точка 69 от ННРП;
-
дали съответният продуктов пазар е на ниво „след рафиниране“ за дизелово гориво и за тежка нафта, както твърди Португалия;
-
дали съответният географски пазар за съответните продукти трябва да се определи на национално равнище, регионално равнище (Иберийски полуостров) или на равнище ЕИП;
-
дали получателят Petrogal и групите Galp Energia и ENI, към които принадлежи Petrogal, са с пазарен дял над 25 % на който и да е от съответните пазари (точка 68, буква а) от ННРП);
-
по отношение на всички съответни продукти: дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, е над 5 % на който и да е съответен пазар, измерено на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на съответния продукт за последните пет години е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(277)
В съображения 278-311 Комисията прави повторна оценка дали са превишени праговете на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) с оглед да прецени дали е необходима задълбочена оценка на инвестиционния проект. Първо, проучват се съответните и считаните за съответни продукти във връзка с инвестиционния проект. Второ, идентифицират се произтичащите от това съответни продуктови пазари. Трето прави се анализ дали оценката следва да бъде на пазара на ниво „след рафиниране“, на пазара на едро или на пазара на дребно. В съображения 312-344 се установяват продуктовият пазар и съответният географски пазар, след което съответният продуктов пазар се оценява по отношение на съответния пазарен дял на Petrogal. На последно място, анализът се насочва към въпроса дали увеличението на производствения капацитет надхвърля 5 % от съответното видимо потребление в ЕИП на пазар, на който ръстът на видимото потребление на съответния продукт в ЕИП е незадоволителен.
(278)
Точка 69 от ННРП гласи следното: „съответният продукт по принцип е продуктът, предмет на инвестиционния проект. Ако съответният проект засяга междинен продукт или ако значителна част от производството не се реализира на пазара, съответен продукт може да бъде продуктът надолу по веригата…“. В бележка под линия 64 към тази точка се уточнява, че „когато инвестиционният проект е свързан с производството на няколко различни продукта, необходимо е да се разгледа всеки един от тези продукти.“
(279)
В решението за откриване на процедурата Комисията идентифицира дизеловото гориво и тежката нафта като продуктите, които са пряко засегнати от инвестиционния проект. Тъй като явно цялото произведено количество тежка нафта се използва за производството на нафтени деривати от Petrogal, нафтените деривати също се считат за съответен продукт. Комисията също така прие твърдението на Portugal, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани в рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум) не са засегнати от инвестиционния проект.
(280)
Комисията отчита обяснението на Португалия, че функционирането на рафинериите следва принципа за производство на множество продукти, при което вложената суровина - суров нефт - се преобразува в множество междинни продукти (например тежка нафта, вакуумен газьол) и крайни продукти (например бензин, дизел). Много от междинните продукти незабавно се използват в рамките на различни стъпки от процеса на рафиниране като суровини („суровинни продукти“), докато други се продават на пазара или се използват като суровина за първичната нефтохимическа промишленост, например тежката нафта се използва за производството на ароматни продукти. Техническата производствена функция зависи по-специално от използвания вид суров нефт (не всички видове суров нефт могат да се преработват от дадена инсталация) и от конкретната техническа конфигурация на рафинерията. Рафинерия, която се стреми към увеличаване на печалбите до максимум, се опитва да оптимизира своите печалби от цялата гама продукти, така наречения „марж от рафиниране“, като коригира производството на различните продукти и като се вземат предвид техническите ограничения, произтичащи от производствената функция (и използвания вид суров нефт) и цените на суровините и произведените продукти. При все това възможностите за коригиране на конфигурацията на съществуваща рафинерия без допълнителни инвестиции са изключително ограничени.
(281)
Отрасълът на рафинирането бе изправен пред структурни промени през последното десетилетие. По-леките видове суров нефт стават все по-редки и се заменят все повече с по-тежки видове суров нефт. Същевременно пазарните нужди от дизелово гориво (все по-широко използван заместител на бензина като гориво) бързо нараснаха. Обратно, нуждите от течно гориво, което се използва за производство на електроенергия и в морския транспорт, намаляват и се очаква допълнително да се понижат (поради заместването му в тези случаи с технологии, които щадят околната среда в по-голяма степен). ЕС е нетен вносител на дизелово гориво и износител на бензин (най-вече към пазара на САЩ, който се очаква да се свие).
(282)
Както бе обяснено от Португалия и потвърдено от конкуренти № 1 и № 2, икономическата причина за инвестиционния проект, от една страна, е да се позволи на рафинериите да обработват по-тежки видове суров нефт, а от друга страна, да се промени тяхната конфигурация по начин, който позволява на рафинериите да произвеждат повече дизелово гориво и по-малко течно гориво.
(283)
Както бе описано в раздел 2.2, дизеловото гориво и тежката нафта са пряко засегнатите от инвестиционния проект продукти. Всъщност чрез инвестиционния проект ще се увеличи производството на дизелово гориво (за сметка на течното гориво) и производството на тежка нафта, което според Португалия е неизбежен страничен ефект, дължащ се на технически причини. Комисията отбелязва твърдението на Португалия, че другите хоризонтално свързани продукти, произвеждани от рафинериите (бензин, ВНГ, течно гориво, гориво за реактивни двигатели и битум), не са засегнати от инвестиционния проект.
(284)
При все това в официалното разследване Комисията установи, че инвестицията в Matosinhos за новите цехове за вакуумна дестилация и висбрекинг също така ще доведе до производството на вакуумен газьол. Увеличеното производство на дизелово гориво ще се осъществява в Sines, където новият цех за хидрокрекинг ще използва като суровина вакуумния газьол, произведен в рафинериите в Matosinhos и Sines. Като последствие от това вакуумният газьол също трябва да се счита за пряко засегнат от инвестицията продукт, тъй като инвестиционният проект ще доведе до значително увеличение на неговото производство в рафинерията в Matosinhos.
(285)
Португалия заяви, че вакуумният газьол ще бъде използван единствено като суровина за цеха за хидрокрекинг в Sines. Поради това той трябва да бъде счетен за междинен продукт за увеличеното производство на дизелово гориво и да не се оценява отделно. Португалия също така заяви, че необходимите стабилни и сигурни доставки на суровини за цех за хидрокрекинг с размерите на този в Sines не биха могли да се гарантират чрез закупуване на необходимите количества на пазара. Това се дължи на изключително ограничения размер и значителната нестабилност на отворения пазар за суровини за вакуумна дестилация, който е спот пазар. Като последствие от това с доставките на вакуумен газьол от Matosinhos до Sines не се изключват потенциални доставки от трети страни.
(286)
Комисията приема, че вакуумният газьол се счита за междинен продукт и че значителна част от произведения вакуумен газьол не се продава на пазара (като същевременно не се изключват доставки от трети страни). В този случай, както е определено в точка 69 от ННРП, може да се заключи, че по отношение на новия цех за вакуумна дестилация и новия цех за висбрекинг в Matosinhos съответният продукт е продуктът надолу по веригата, а именно дизеловото гориво.
(287)
Комисията също така отбелязва, че конкурент № 1 счита, че остатъците от хидрокрекинг могат да се считат за засегнат от инвестиционния проект продукт (вж. съображение 92). Тъй като Португалия обясни, че поради използването на технология за изокрекинг производството на такива остатъци е на практика пренебрежимо малко (вж. съображение 183), Комисията не счита остатъците от хидрокрекинг за съответен продукт.
(288)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали дизеловото гориво и нафтата са единствените съответни продукти, като изтъкна факта, че нафтата може да се счита за междинен продукт по смисъла на точка 69 от ННРП, както и че нафтените деривати биха могли да се считат за съответни продукти, за които може би трябва да се проведат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(289)
Португалия представи следните обяснения:
-
Терминът нафта обхваща както тежката, така и леката нафта; тежката и леката нафта не са взаимозаменяеми, нито в производството им, нито в тяхното използване.
-
Тежката нафта е продукт, който се използва като суровина в процесите по рафиниране и в производството на широка гама химически продукти, не само в производството на ароматни продукти.
-
Инвестиционният проект води до допълнително производство на тежка нафта в Sines: производството на тежка нафта в рафинерията в Sines е увеличено с [200-250] хил. тона годишно.
-
По-голямата част от тежката нафта, произведена в рафинерията в Sines, се превозва до рафинерията на Petrogal в Matosinhos, където се преработва заедно с внесената тежка нафта от други държави и произведената тежка нафта в самата рафинерия в Matosinhos (средно [650-700] хил. тона през периода 2007-2009 г.) в продукт от реформинг (62). Общият обем тежка нафта, който се подлага на реформинг в рафинерията в Matosinhos, е [1 000-1 050] тона (средно през периода 2007-2009 г.).
-
От целия допълнително произведен обем от [200-250] хил. тона тежка нафта в Sines, [100-150] хил. тона се превозват до Matosinhos (остатъкът се използва като суровина за хидрокрекинг в Sines) и заменят [100-150] хил. тона вносна тежка нафта; обемът на вноса в размер на [250-300] хил. тона преди инвестицията се понижава на [100-150] хил. тона, тоест с [50-60] %.
-
92 % от внесената тежка нафта през 2009 г. е с произход извън ЕИП, 8 % -от ЕИП (63).
-
Собственият производствен капацитет за тежка нафта в рафинерията в Matosinhos (средно производство за периода 2007-2009 г.: [650-700] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект.
-
Продуктът от реформинг е междинен продукт, който се използва за производство на ароматни продукти.
-
Производственият капацитет за продукт от реформинг не се променя от инвестицията.
-
Произведеният от реформинг продукт в Matosinhos се използва като суровина за цеха на Petrogal за ароматни продукти в Matosinhos.
-
В цеха за ароматни продукти се произвежда широка гама първични ароматни продукти или нафтени деривати, по-специално бензен, толуен, ортоксилен, параксилен и разтвори.
-
Производственият капацитет на цеха за ароматни продукти (средно количество на продажбите през периода 2007-2009 г.: [400-450] хил. тона) не се променя от инвестиционния проект и не се планира разширяване.
-
Цехът за ароматни продукти е самостоятелно стопанско звено; вътрешната цена за тежката нафта е вносната цена на тежката нафта и това положение ще се запази след осъществяване на инвестицията. Продажната цена на продукта от реформинг, заплащана от цеха за ароматни продукти, се изчислява и ще продължи да се изчислява след осъществяване на инвестицията на [10-20] % от равностойността на вноса на нафтата (CIF NEW) и [80-90] % от равностойността на износа на бензина (RBOB USA), както и транспортните разходи от Sines до Porto.
-
Разходите за суровини (тежка нафта) представляват около [90-100] % от общите производствени разходи за производството на ароматни продукти. Допълнителното производство на тежка нафта в Sines представлява около 14 % от общото количество тежка нафта, което се подлага на реформинг.
-
Първичните ароматни продукти се продават на пазара на нефтохимическата промишленост по пазарни цени; със своя пазарен дял под [0-5] % Petrogal е получател на цената на пазара за ароматни продукти на ЕИП. Общият оборот на цеха на Petrogal за ароматни продукти беше около [] млн. EUR през 2009 г. След реализирането на инвестицията [] % от оборота (около [] млн. EUR въз основа на оборота за 2009 г.) ще бъдат резултат от допълнителното производство на тежка нафта в Sines.
(290)
Комисията отбелязва, че конкурент № 1 счита, че тежката нафта е междинен продукт и че оценката трябва да включва нафтените деривати като съответни продукти.
(291)
С оглед да се вземе решение дали трябва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за нафтените деривати, е необходимо да се даде тълкувание на текста в точка 69 от ННРП. В точка 69 се посочва, че съответният продукт може да бъде продуктът надолу по веригата, когато продуктът от инвестицията е междинен продукт и значителна част от произведените продукти не се продава на пазара. Този текст е насочен към ситуации, в които нарушаващият ефект от помощта върху конкурентите не се усеща или се усеща само отчасти на пазара на междинния продукт и вместо това се прехвърля на пазара на крайния продукт. Въз основа на информацията, представена от Португалия относно определението на съответните продукти, Комисията счита, че помощта не засяга нито производствения обем, нито производствените разходи, нито пък поведението при ценообразуването на цеха за ароматни продукти на Petrogal. Освен това количеството на допълнително произведената тежка нафта в Sines е маловажно в сравнение с общото количество тежка нафта, използвана за реформинг. Поради това Комисията счита, че пазарите на ароматни продукти не са засегнати или са засегнати само непряко и в малка степен (чрез непряко намаляване на вносната цена на нафтата, вж. следващия раздел) от помощта за инвестиционния проект.
(292)
Поради това Комисията счита, че не е необходимо да се извършват тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) за пазарите на ароматни продукти.
(293)
Същевременно Комисията счита, че помощта може да засегне пазара на нафта, доколкото инвестиционният проект позволява замяна на вноса и принуждава доставчиците да намерят други купувачи на пазара на тежка нафта. Поради това Комисията извърши тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) по отношение на тежката нафта като съответен продукт.
(294)
В точка 69 от ННРП се посочва, че съответният продуктов пазар включва съответния продукт и неговите заместители, считани за такива от потребителя (от гледна точка на характеристиките, цените и предвидената употреба на продукта) или от производителя (посредством гъвкавост на производствените инсталации).
(295)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение относно съответния пазар за съответния продукт или продукти поради трудности при категоричното идентифициране на списъка със съответните продукти.
(296)
В решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че няма заместители на дизеловото гориво от гледна точка на потребителите. При все това имаше съмнения относно заменяемостта при производството на дизелово гориво от гледна точка на предлагането, тъй като гъвкавостта на производствените инсталации би могла да доведе до производството на други видове продукти (най-вече бензин) чрез промяна на конфигурациите на рафинериите.
(297)
За да разсее тези съмнения, Португалия заяви, че в решението на Комисията за сливане (64), цитирано от Комисията, се разглежда различен контекст, в който дисбалансът между търсенето и предлагането на пазарите на бензин и дизелово гориво е много по-маловажно от сега, и поради това нивото на гъвкавост при превключването между производството на тези два продукта е било достатъчно високо. При все това според Португалия с важното увеличение на нуждите от дизелово гориво от 2000 г. насам тези равнища на избор вече не са достъпни и понастоящем няма допълнителен капацитет, който да отговори на търсенето.
(298)
Макар че това обяснение не изключва изцяло възможността съоръженията за производство на дизелово гориво да се използват за производството на бензин, изглежда нереалистично да се приеме, че дадено предприятие може да изразходва над 1 млрд. EUR, за да увеличи своя капацитет за производство на бензин, при условие че в Европа съществува излишък на производството на този продукт. Различни проучвания (65) сочат спад на нуждите от бензин и остатъчно течно гориво и увеличение на нуждите от дизелово гориво на европейския пазар за моторни горива. Този преход в моделите на търсене означава, че рафинериите произвеждат прекомерни количества от продукти, чието търсене и стойност намаляват, и недостатъчни количества от продукти с нарастващо търсене и стойност (66). Прогнозите за потреблението на бензин в Европа показват значителен спад в периода 2010-2030 г. в резултат на преминаването от коли с бензиново гориво към коли с дизелово гориво и въвеждането на алтернативни източници на енергия. Наличните проучвания също така сочат, че нуждите от бензин ще намалеят поради използването на коли с по-висока енергийна ефективност в САЩ (основен пазар за износ на европейския излишък) и очакваната бъдеща роля на електрическите автомобили.
(299)
Поради това Комисията счита, че в този конкретен случай за този вид инвестиция и в контекста на средносрочната тенденция на продуктовия пазар за съответен продукт следва да се счита дизеловото гориво, включително от гледна точка на предлагането.
(300)
В съответствие с разглеждането на съответните продукти вторият съответен продуктов пазар, който трябва да се проучи, е пазарът на тежка нафта. В рафинерията в Sines производството на тежка нафта е страничен продукт от производството на дизел, а дизеловото гориво е основната причина за инвестицията. Тежката нафта се използва при производството на много широка гама химически продукти, не само при производството на ароматни продукти. В общата си употреба тя не може да се замени с никакви заместители. Поради това Комисията счита, че пазарът на тежка нафта е съответен пазар от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(301)
Поради това Комисията счита, че съответните продуктови пазари от гледна точка на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са продуктовите пазари за дизелово гориво и тежка нафта. За информация ще бъдат представени и данни за нафтените деривати.
(302)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да достигне до заключение по въпроса дали тези пазари следва да се оценят на ниво „след рафиниране“, търговия на едро или търговия на дребно.
(303)
Конкуренти № 1 и № 2 считат, че съответният продуктов пазар следва да бъде разширен до продажбите на дизелово гориво на едро и дребно (вж. съображения 93 и 116). Португалия счита, че при делата за държавна помощ подходящото равнище на оценка е нивото „след рафиниране“. В разпоредбите на ННРП не се уточнява на кое ниво следва да се извършат тестовете съгласно точка 68, букви а) и б), и по-специално теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП.
(304)
В зависимост от проблема, който трябва да се анализира, и съответната хипотеза за вреда в политиката за защита на конкуренцията се оценява конкурентната ситуация на пазарите на различни равнища - производство, дистрибуция (на едро) и търговия на дребно. Пазарните участници, например в автомобилния сектор, са потребителите и продавачите на отделни коли на равнището на търговията на дребно, дилърите и дистрибуторите на коли на равнището на търговията на едро и дистрибуторите и производителите на производствено равнище. За продуктите, засегнати от настоящото решение, пазарните участници са например собствениците на автомобили и бензиностанциите на пазара на дребно, бензиностанциите и дистрибуторите на пазара на едро и рафинериите и дистрибуторите на пазара „след рафиниране“.
(305)
В настоящото решение производственото равнище отговаря на нивото „след рафиниране“. Португалия потвърди, че пазарът „след рафиниране“ е еквивалентен на общия пазар на дизелово гориво. Според Португалия понятието „продажби „след рафиниране“ включва всички реализирани продажби на големи партиди при договорени в момента условия (директно от рафинерията) на нефтени компании (включително собствените дружества на Galp Energia), търговци, прекупвачи или големи промишлени потребители, включително внос на дизелово гориво (67). Продажбите „след рафиниране“ в Португалия представляват всички продажби „след рафиниране“ на Petrogal минус износа плюс вноса в Португалия. Поради това предлагането на пазара „след рафиниране“ в Португалия включва Petrogal и рафинерии извън Португалия, които изнасят своите продукти към Португалия, а търсенето на пазара на дизелово гориво обхваща например различни вериги на дистрибутори на петрол като Petrogal, Repsol, CEPSA и BP, които купуват или получават доставки от Petrogal или пък внасят дизелово гориво от места извън Португалия.
(306)
Основната цел на контролирането на инвестиционната помощ не е да се предпазят потребителите (или търговците) от нежелателни последици от антиконкурентно поведение, например намаляване на потребителските такси чрез монополно ценообразуване от картели или пазарни участници, които злоупотребяват със своето господстващо положение на пазара. Всъщност инвестиционната помощ позволява увеличаване на продукцията на пазара и така води до намаляване на цените, което prima facie е от полза за потребителите, поне в краткосрочен и средносрочен план.
(307)
Преследваната цел на контролирането на инвестиционната помощ е по-скоро защита на други производители и икономиките на други държави членки от прекомерни нарушаващи ефекти на помощта върху конкуренцията и търговията (по-специално ефекти, които надхвърлят нивото на нарушаване, считано за съвместимо с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3 от Договора). Тази конкуренция между производителите се наблюдава на производственото равнище, а в този случай конкуренцията между рафинериите е на нивото на продажбите „след рафиниране“.
(308)
Макар че целта на стандартните тавани за регионална помощ, определени в картите за регионална помощ, и на коригирането на интензитета на помощта за големи инвестиционни проекти съгласно точка 60 от ННРП е да се наложи стандарт и (за големи проекти) постепенно повишаващо се ниво на защита срещу нарушаване на конкуренцията и ефекти върху търговията, тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са проектирани така, че да филтрират за последваща задълбочена оценка ситуации, в които конкуренцията между производителите може да е засегната особено тежко. С теста съгласно точка 68, буква б) се проучва до каква степен инвестиционната помощ включва голямо увеличение на капацитета, което позволява на получателя на помощта да предлага големи количества от даден продукт на пазар, намиращ се в абсолютен или относителен спад, при по-благоприятни условия от условията на конкуренти, които не получават помощ. С теста съгласно точка 68, буква а) се проучва до каква степен инвестиционната помощ ще запази, подсили или създаде силна позиция на пазара за получателя на помощта, с която би могло да се злоупотреби от доминиращ пазарен участник, например чрез изтласкване на конкуренти от пазара. И в двата случая конкурентите могат да загубят пазарни дялове на пазара на производствено равнище, доходността им да се понижи или да бъдат изтласкани от пазара, а потенциалните конкуренти могат да бъдат възпрепятствани от навлизане на пазара.
(309)
Поради това Комисията счита, че тестовете трябва да се извършат на производствено равнище. Всъщност пазарната ситуация на производствено равнище е от решаващо значение, тъй като в решенията за държавна помощ за производствени съоръжения се оценяват ефектите от помощта върху конкуренцията между производителите и върху търговията между държавите членки. Освен това може да се предположи, че когато пазарният дял на получателя нагоре по веригата („след рафиниране“) е висок, това само по себе си създава достатъчно голяма вероятност от значително нарушаване на конкуренцията, независимо от пазарния дял надолу по веригата. Поради това макар че продажбите на дизелово гориво на нивото за търговия на едро и дребно бяха включени в определенията на съответните продуктови пазари в предишни дела на Комисията за сливане (68), няма нужда те да се вземат под внимание за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б).
(310)
Тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) са прости филтри, чиято цел е да се идентифицират по механичен начин рискови ситуации за конкуренцията и търговията. Подробният анализ на тези рискове обаче е цел на последващата задълбочена оценка. Макар че обикновено задълбочената оценка е насочена към ситуацията на пазара на производствено равнище, може да е необходимо да се анализира въздействието от помощта на пазарите надолу по веригата, например в случай на изтласкване на конкуренти от пазара.
(311)
Поради това, като се взема под внимание практиката на Комисията при вземане на решения относно дела за държавна помощ в други икономически отрасли, и по-специално автомобилния отрасъл (69), както и фактът, че инвестиционният проект включва разходи единствено за нефтопреработвателните дейности на Petrogal, за целите на прилагане на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) нивото „след рафиниране“ е единственото релевантно ниво за настоящото решение.
(312)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на дизелово гориво следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(313)
Португалия счита, че съответният пазар на дизелово гориво следва да бъде по-широкообхватен от националния пазар, за предпочитане пазара на Западна Европа или пазара на ЕИП. Конкуренти № 1 и № 2 не правят разлика между отделните равнища на пазара, които трябва да се оценят. Те твърдят, че съответният географски пазар следва да бъде пазарът на Португалия или в краен случай пазарът на Иберийския полуостров.
(314)
През 1997 г. Комисията прие известие относно определянето на съответния пазар по смисъла на общностното право на конкуренция („известието“) (70). В известието се посочва, че съответният географски пазар обхваща територия, в която съответните предприятия участват в доставката и търсенето на продукти или услуги, където условията на конкуренция са достатъчно хомогенни и която може да се разграничи от съседните пространства поради това, че условията на конкуренция се различават значително в това пространство.
(315)
Идеята на известието е да служи като инструмент за оценка на антитръстовата политика и политиката за контрол на сливанията. Известието се основава на правомощията за разследване, достъпни съгласно тези политики, и не се прилага пряко по отношение на държавната помощ. В известието изрично се признава, че „основното внимание при оценката на делата, свързани с държавна помощ, се отделя по-скоро на получателя на помощта и съответната индустрия/сектор, отколкото на идентифицирането на ограниченията на конкуренцията, с които се сблъсква получателят на помощ“. Независимо от това в известието се посочва, че елементите на подхода, разработен в него, „могат да се използват като основа за оценката на делата за държавна помощ“.
(316)
Към сегашния момент Комисията все още не е публикувала известие относно принципите и подхода за определяне на съответния продуктов и географски пазар при дела за държавна помощ. Самите ННРП не съдържат указания как да бъде определен съответният географски пазар. При все това в точка 70 от ННРП се включва текст, в който изглежда се отдава известно предпочитание за оценка на равнище ЕИП: „За целите на букви а) (…) продажбите (…) се определят за подходящо ниво (…), обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(317)
Подходящото определение на географски пазар трябва да се разгледа в контекста на теорията за вредата, която стои в основата му. При все това изглежда разумно да се приеме, че целта на теста съгласно точка 68, буква а) от ННРП във връзка с пазарни дялове, надхвърлящи 25 %, е да се защитят конкурентите в ЕИП от изключване от пазара, на който извършват дейност, или от възпрепятстване да навлязат на този пазар, (изместени) от антиконкурентното поведение на получател на помощ с пазарна сила.
(318)
За целите на настоящото решение не е от значение да се определи точният географски обхват на пазара на производствено равнище, тъй като пазарният дял на Petrogal надхвърля прага от 25 % само на националния пазар. Достатъчно е да се провери дали националният пазар представлява съответния географски пазар. Бяха проучени аргументите, представени от конкурентите, по които Португалия изрази становище, по-специално относно пречките за вноса и ограничения капацитет за съхранение. Беше заключено, че определение на географския пазар, което се отклонява от обичайния подход за определяне на пазар за целите на тестовете съгласно точка 68, букви а) и б) като пазара на ЕИП и което определя националния пазар като съответния географски пазар, може да бъде основателно само ако има ясни признаци, че пазарът е затворен в по-голямата си част. Поради това е необходимо да се оцени дали има пречки за търговията, които биха попречили на предприятията, конкуриращи се с Petrogal на пазара на едро, да внасят дизелово гориво от рафинерии извън Португалия, ако цените на пазара „след рафиниране“ в Португалия надхвърлят цените на по-големия пазар.
(319)
В този контекст бе отбелязано следното:
-
Дизеловото гориво, продавано на пазара на Португалия, е със същите технически характеристики като дизеловото гориво, продавано в съседните държави.
-
Няма вносни мита за търговия в рамките на ЕИП.
-
Няма регулаторни или административни ограничения върху вноса в Португалия.
-
Статистическите данни, предоставени от Португалия (вж. съображение 195), показват наличието на търговски потоци както внос в Португалия, така и износ от Португалия към съседни държави. Износът е намалял поради увеличените нужди от дизелово гориво в Португалия.
-
Вносът се осъществява чрез морски и сухопътен транспорт; обемът на вноса през последните години в голяма степен бе реакция на външни събития и се увеличи значително за този период. Увеличението на вноса показва, че другите оператори разполагат с алтернативни варианти за доставки и имат възможност да заменят преките доставки от рафинериите на Petrogal с внос. От информацията, представена от Португалия (вж. съображение 195), става ясно, че това е особено валидно за 2009 г., когато производството беше спряно за няколко седмици след инцидент в рафинерията в Sines.
-
Португалия отхвърля твърденията, че Petrogal контролира над 90 % от съществуващия капацитет за съхранение и пояснява, че капацитетът за съхранение на трети страни представлява капацитет за доставки на 2,9 млн. тона годишно, което представлява над 50 % от националния пазар. Нито един конкурент не е изразил интерес да закупи допълнителен капацитет за съхранение, когато такъв е бил предложен за продажба.
-
Комисията прикани конкурентите да дадат конкретни примери, с които да потвърдят съществуването на тези пречки за търговията или описания на ситуации, в които са били изправени пред трудности при вноса на дизелово гориво, но те не представиха такава информация.
(320)
В отсъствието на конкретни примери и въз основа на информацията, предоставена от Португалия относно капацитета за съхранение и вноса, се заключава, че няма доказателства за съществуването de facto на ограничения по отношение на наличността на капацитет за съхранение и други пречки за вноса на дизелово гориво.
(321)
Що се отнася до цените на дизеловото гориво на Petrogal, закупено от трети страни, те изглеждат сходни с разходите за внос на дизелово гориво в Португалия. Както бе предложено от Португалия при уведомлението и както бе посочено в част 3.4.3 от решението за откриване на процедурата, цените на ниво „след рафиниране“ се определят по международните ценови котировки за продуктите, за продуктите от рафиниране в Португалия - по цените на Platts (Rotterdam) за региона на Северозападна Европа плюс спредове (транспорт, товари, застраховки, загуби и други). Това предполага по-голям пазар от националния (португалски) пазар. Конкурентите не представиха никакви аргументи относно цените „след рафиниране“, прилагани от Petrogal, а ограничиха своите коментари до пазарната сила и позицията на Petrogal. Конкурент № 1 отбеляза, че съотношението на общия внос и износ на дизелово гориво е твърде ниско, за да се оправдае проучването на регионален пазар, но не посочи недостиг на дизелово гориво или ситуация, в която контролирането на капацитета за съхранение би изправило конкурентите пред трудности.
(322)
Конкурент № 2 отбеляза (вж. съображение 109), че инвестиционният проект би превърнал Petrogal в нетен износител на други пазари и би подсилил неговата пазарна позиция на Иберийския полуостров.
(323)
Поради това не може да се заключи, че съответният географски пазар на дизелово гориво е националният пазар, тъй като изглежда няма ограничения за вноса на дизелово гориво в Португалия, нито за износа към съседни държави. Следователно съответният географски пазар е поне регионалният пазар, а именно пазарът на Иберийския полуостров.
(324)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения дали за съответен географски пазар на тежка нафта следва да се счита пазарът на ЕИП, регионалният пазар (Иберийски полуостров) или националният пазар.
(325)
Португалия счете, че съответният географски пазар на тежка нафта и нафтени деривати е поне пазарът на ЕИП, ако не и световният пазар. Конкурентните не възразиха срещу това определение на съответен географски пазар.
(326)
Мнението на Португалия не бе отхвърлено от заинтересованите страни и с оглед на факта, че тежката нафта е стока, която се пренася лесно на големи разстояния при ниски транспортни разходи, съответният географски пазар е поне пазарът на ЕИП (71).
(327)
Точка 68, буква а) от ННРП гласи, че Комисията предприема задълбочена оценка, ако „делът на бенефициера в продажбите на съответния продукт (съответните продукти) на съответния пазар (съответните пазари) преди инвестицията е над 25 % или ще бъде над 25 % след инвестицията“.
(328)
В решението за откриване на процедурата Комисията не бе в състояние да потвърди дали прагът, определен в точка 68, буква а) от ННРП, е бил превишен поради съмнения за подходящото определение на съответния продуктов и географски пазар и съответното ниво на оценка („след рафиниране“, търговия на едро, търговия на дребно). Освен това нямаше налични данни на равнище група (включително пазарни дялове на ENI). Липсваха данни и за нафтените деривати.
(329)
Данните, предоставени от Португалия, показват, че пазарният дял на Petrogal „след рафиниране“ би бил под 25 % на регионалния пазар (Иберийски полуостров), както вече бе посочено в решението за откриване на процедурата и потвърдено от Португалия по време на официалното разследване. Тази информация се отнася единствено до производствения капацитет на Petrogal с оглед на факта, че Португалия обяви, че ENI не присъства на ниво „след рафиниране“ на Иберийския полуостров. Делът на Petrogal на пазара на дизелово гориво „след рафиниране“ на равнище група (включително пазарните дялове на ENI) за Западна Европа и ЕИП също е под 25 %, както е видно от данните, предоставени от Португалия (вж. таблици 6 и 7 по-долу).
Таблица 6
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара в Западна Европа (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на Западна Европа
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Таблица 7
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в млн. тонове годишно)
Съответен продукт
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Дизелово гориво
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Въз основа на стойностите в таблици 6 и 7 по-горе се заключава, че Petrogal не осъществява над 25 % от продажбите на съответния продукт на съответния пазар на регионално равнище (Иберийски полуостров), както и на равнище Западна Европа и ЕИП, включително дяловете на пазара „след рафиниране“ на нивото на група ENI. Поради това прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на дизеловото гориво.
(331)
Тъй като комбинираният пазарен дял на ENI и Petrogal не превишава 25 %, не е нужно да се проучва дали пазарният дял на Petrogal се контролира от ENI до степен, която изисква да се вземе под внимание техният комбиниран пазарен дял.
(332)
В съответствие с информацията, предоставена от Португалия, повечето рафинерии, които произвеждат тежка нафта, я преработват вътрешно за собствено потребление. Данните относно пазарните дялове, предоставени от Португалия за целите на теста съгласно точка 68, буква а), са свързани с продажбите в ЕИП, а именно на търговския пазар, както се изисква от теста.
(333)
За да се провери дали инвестиционният проект е съвместим с точка 68, буква а) от ННРП, трябва да се анализира пазарният дял на Petrogal преди и след осъществяването на инвестиционния проект и да се провери дали той надхвърля 25 %.
Таблица 8
Пазарни дялове на Petrogal на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Продажби на Petrogal
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Бензен
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Таблица 9
Пазарни дялове на ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Продажби на ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Разтвори
n.a.
599
n.a.
599
Таблица 10
Комбинирани пазарни дялове на Petrogal и ENI на пазара на ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
2007 г.
2012 г.
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Продажби на Petrogal и ENI
Пазар на ЕИП
Пазарни дялове на Petrogal и ENI
Тежка нафта
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Нафтени деривати:
n.a.
16 045
n.a.
15 640
-
Бензен
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ортоксилен
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Параксилен
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Толуен
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Разтвори
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Въз основа на стойностите в таблици 8-10 се заключава, че Petrogal, самостоятелно и в комбинация с ENI, разполага с пазарни дялове под 25 % за съответния продукт на съответния продуктов пазар на тежка нафта на равнище ЕИП. Пазарният дял на Petrogal не надхвърля 25 % и на пазарите на деривати.
(335)
Освен това общото вътрешно производство на тежка нафта, което се използва от Petrogal за собствено потребление и което не се отразява в горепосочените данни за пазарния дял в таблица 8, е по-малко от [ 5] % от размера на пазара на дребно в ЕИП. Допълнителното производство в рафинерията в Sines възлиза на около [ 5] %.
(336)
Въз основа на тези съображения се заключава, че прагът, определен в точка 68, буква a) от ННРП, не е превишен по отношение на тежката нафта.
(337)
Точка 68, буква б) от ННРП гласи, че Комисията извършва задълбочена оценка, ако „създаденият с проекта производствен капацитет е над 5 % от пазара на съответния продукт, измерен на база данни за видимото потребление, освен ако средният годишен ръст на видимото потребление през последните пет години е по-голям от средния годишен ръст на БВП в Европейското икономическо пространство“.
(338)
В точка 70 от ННРП се пояснява, че „…за целите на точка 68, букви а) и б) продажбите и видимото потребление се определят за подходящо ниво от класификацията Prodcom, обикновено за цялото ЕИП или, ако такава информация липсва или не е релевантна, на базата на друга общоприета пазарна сегментация, за която има леснодостъпни статистически данни“.
(339)
В решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнения по отношение на всички съответни продукти относно това дали производственият капацитет, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на всеки пазар, измерен на база данни за видимото потребление, и ако това е така, дали средният годишен ръст на видимото потребление на продукта за последните пет години (преди започване на работа по проекта) е под средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(340)
Средният годишен растеж (compound annual growth rate - CAGR) на видимото потребление на дизелово гориво в ЕИП за периода 2001-2006 г. е около 2,12 % в количествено изражение или 15,38 % в стойностно изражение. Съответстващият CAGR на БВП в ЕИП за периода 2001-2006 г. достигна 2,06 % в реално изражение (да се отнесе към количествено изражение) и 4,12 % в номинално изражение (да се отнесе към стойностно изражение).
(341)
От това следва, че пазарът на дизелово гориво не може да се счита за незадоволително представящ се пазар, ако се вземе предвид CAGR, както в количествено, така и в стойностно изражение, и се сравни съответно с ръста на БВП в номинално и реално изражение. Поради това не е нужно да се проверява дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, надхвърля 5 % на съответния пазар.
(342)
За да се проучи дали инвестиционният проект отговаря на точка 68, буква б) от ННРП Комисията трябва да провери дали капацитетът, създаден с инвестиционния проект, е по-малък от 5 % от размера на пазара, измерен на база данни за видимото потребление на съответния продукт, освен ако средният годишен ръст на видимото му потребление през последните пет години е над средния годишен ръст на БВП в ЕИП.
(343)
Португалия предостави следните данни, представени в таблици 11-13 по-долу. Стойностите в колоната за пазара на ЕИП са идентични със стойностите за пазара на ЕИП (продажби) в таблиците за пазарния дял. Тъй като размерът на пазара за търговия на дребно (продажби) е по-малък от обема на видимото потребление, включително собственото потребление, в данните за увеличението на производствения капацитет се надценява важността на увеличението. Следователно може да се твърди, че това представлява най-неблагоприятният сценарий.
Таблица 11
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Sines спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 12
Съотношение на увеличения производствен капацитет на рафинерията в Matosinhos спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Таблица 13
Съотношение на комбинираното увеличение на производствения капацитет (в рафинериите в Sines и Matosinhos) спрямо съответните продуктови пазари в ЕИП (в хил. тонове)
Съответни продукти
Производствен капацитет през 2007 г.
Производствен капацитет през 2012 г.
Увеличение на производствения капацитет
Пазар на ЕИП през 2007 г.
Дял на увеличението на капацитета на пазара на ЕИП
CAGR на видимото потребление
Тежка нафта
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Нафтени деривати:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Бензен
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ортоксилен
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Параксилен
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Толуен
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Разтвори
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Във всички случаи увеличението на производствения капацитет за продуктите, изброени в таблици 11-13, е под 5 % на съответните продуктови пазари на равнище ЕИП. Следователно се счита, че инвестиционният проект не води до превишаване на прага, определен в първата част на точка 68, буква б) от ННРП.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(345)
Въз основа на данните, представени в съображения 278-344, инвестиционният проект не води до превишаване на праговете, определени в точка 68, букви а) и б) от ННРП, по отношение на съответните продукти. Поради това не е нужно да се извършва задълбочена оценка на помощта след откриването на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора.
(346)
В заключение, предложената регионална инвестиционна помощ в полза на Petrogal отговаря на всички условия, заложени в ННРП, за да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква а) от Договора. Поради това не е нужно да се оценява дали помощта би могла да бъде одобрена въз основа на други дерогации, съдържащи се в Договора.
(347)
Португалия по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието на английски език като единствения език, чийто текст е автентичен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, която Португалия планира да предостави на Petrogal в размер на 160 484 007 EUR в номинална стойност (121 091 314 EUR в намалени цени), която представлява максимален интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени, е съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
2. Следователно привеждането в действие на държавната помощ, посочена в член 1, параграф 1, е разрешено. В случай на отклонение от планираните допустими разходи и от нотифицирания график за предоставяне на държавната помощ Португалия няма да превиши максималния размер на помощта от 121 091 314 EUR в намалени цени и максималния интензитет на помощта от 12,43 % в намалени цени.
Член 2
1. Португалия представя междинни доклади на Комисията на всеки пет години, считано от датата на настоящото решение. В междинните доклади се съдържа актуализирана информация относно размера на предоставената държавна помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
2. Освен това в шестмесечен срок след предоставянето на последния транш от държавната помощ въз основа на нотифицирания график за предоставяне на помощта Португалия представя подробен окончателен доклад с включена информация относно платения размер на държавната помощ, изпълнението на договорите за помощта и всякакви други инвестиционни проекти, стартирани в рафинериите в Sines или Matosinhos.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 3 август 2011 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 3 augusti 2011
om statligt stöd SA. 26980 (C 34/09 (f.d. N 588/08)) som Portugal avser att bevilja Petrogal
[delgivet med nr C(2011) 5546]
(Text av betydelse för EES)
(2012/466/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
Genom en skrivelse av den 19 november 2009 underrättade kommissionen Portugal om sitt beslut att inleda det förfarande som avses i artikel 108.2 i fördraget i fråga om regionalt stöd för särskilda ändamål till förmån för ett investeringsprojekt som genomförs av Petroleos de Portugal, Petrogal SA (Petrogal), med avseende på dess raffinaderiverksamhet i Sines och Matosinhos (investeringsprojektet). Genom en skrivelse av den 9 december 2009 överlämnade Portugal den icke-konfidentiella versionen av beslutet om att inleda förfarandet så att detta kunde offentliggöras.
(2)
Genom en skrivelse av den 17 december 2009 begärde Portugal att tidsfristen för att inkomma med synpunkter skulle förlängas med en månad. Den 22 december 2009 godtog kommissionen denna begäran. Genom en skrivelse av den 21 januari 2010 inkom Portugal med synpunkter.
(3)
Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.
(4)
Kommissionen mottog synpunkter från Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), från Confederação da Indústria Portuguesa (4), från Associação para a eficiência energética (5) från konkurrent 2 (6), från en konkurrent till Petrogal (7), från konkurrent 1 (8) (9), från União Geral de trabalhadores (10), från Sines kommun (11), från Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) och från Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Genom skrivelser av den 9, 10, 17 och 19 mars 2010 vidarebefordrade kommissionen dessa synpunkter till Portugal, som gavs tillfälle att bemöta dem. Portugal lämnade egna synpunkter genom en skrivelse av den 8 april 2010.
(6)
Genom skrivelser av den 15 och 28 juli 2010 (14) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som tillhandahölls av Portugal genom skrivelser av den 16 och 23 augusti 2010.
(7)
Genom skrivelser av den 4 och 5 augusti 2010 begärde kommissionen in förtydliganden från konkurrenterna 1 och 2, vilka lämnades genom skrivelser av den 10 och den 15 september 2010. Genom en skrivelse av den 20 september 2010 överlämnades dessa klargöranden till Portugal för synpunkter.
(8)
Genom skrivelser av den 17 september och den 1 oktober 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Portugal. Portugal svarade den 18 och den 29 oktober 2010.
(9)
Genom två skrivelser av den 13 oktober 2010 ombads konkurrenterna 1 och 2 att inkomma med särskilda uppgifter om sina svar av den 10 och den 15 september 2010.
(10)
Genom skrivelser av den 21 och den 28 oktober 2010 begärde kommissionen in ytterligare upplysningar. Portugal svarade genom skrivelser av den 12 november.
(11)
Genom en skrivelse av den 10 november 2010 inkom konkurrent 1 med förtydliganden avseende sin skrivelse av den 15 september 2010. Den 12 november 2010 överlämnades dessa klargöranden till Portugal för synpunkter, vilka också inkom den 19 november 2010.
(12)
Genom en skrivelse av 30 november 2010 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter från Portugal. Genom en skrivelse av 20 december 2010 inkom Portugal med sitt svar.
(13)
Genom en skrivelse av den 11 november 2010 uppmanade kommissionen Portugal att tillhandahålla en kostnads-nyttoanalys för investeringsprojekt. Den 1 december 2010 tillhandahöll Portugal den begärda informationen.
(14)
Genom en skrivelse av den 6 januari 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om Petrogals aktieägare.
(15)
Den 12 januari 2011 hölls ett möte mellan de portugisiska myndigheterna, företrädare för Petrogal och kommissionen. Genom en skrivelse av den 25 januari 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om vissa av de frågor som väckts under mötet (t.ex. marknadsanalys och stödets stimulanseffekt).
(16)
Genom skrivelser av den 24 januari, den 16 mars och den 12 april 2011 begärde kommissionen in ytterligare uppgifter om vad som talar emot investeringsprojektet, vilka Portugal tillhandahöll genom skrivelser av den 7 februari, den 4 april och den 29 april 2011. Genom ett e-postmeddelande av den 7 juni 2011 begärde kommissionen in uppgifter som Portugal inte tillhandahållit i tidigare skrivelser. Genom ett e-brev av den 9 juni 2011 och skrivelser av den 11 och 17 juni 2011 tillhandahöll Portugal uppgifter om vissa av dessa frågor.
(17)
Genom en skrivelse av den 24 juni 2011 uppmanade kommissionen Portugal att inkomma med tydliga uppgifter om dieselmarknaden. Genom skrivelser av den 30 juni och den 14 juli 2011 tillhandahöll Portugal dessa uppgifter. Genom en skrivelse av den 20 juli 2011 godtog de portugisiska myndigheterna att kommissionen antar detta beslut på engelska.
2. INGÅENDE BESKRIVNING AV STÖDET
2.1 Stödmottagaren
(18)
Mottagaren av statligt stöd, Petróleos de Portugal - Petrogal, SA (nedan kallat Petrogal) är ett helägt dotterbolag till Galp Energia SGPS, SA (nedan Galp Energia). De största aktieägarna i Galp Energia är ENI SpA (15) (33,34 procent), Amorim Energia BV (Amorim Energia) (16) (33,34 procent), Parpública Participações Públicas (Parpública) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 procent), Caixa Geral de Depósitos SA (CGD) (18) (1 procent) samt övriga (23,31 procent). Galp Energia är holdingbolaget bakom Galp Energia Group (Galp). Galp Energia är verksamt på oljeproduktmarknaden (som omfattar raffinering och marknadsföring av oljeprodukter, exempelvis handeln både utanför och inom detaljhandeln) samt på gasmarknaden.
(19)
Holdingbolaget grundades ursprungligen den 22 april 1999 under namnet GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, SA - i det främsta syftet att handla med olja och naturgas. Därigenom slogs två befintliga portugisiska statsägda företag samman och kom att kontrolleras av Galp Energia. Dessa båda var Petrogal, med inriktning på oljeprodukter och GDP - Gas de Portugal SGPS, SA - med inriktning på naturgas (19).
(20)
Galp Energias verksamhet omfattar även försäljning till slutkund och försäljning till återförsäljare av raffinerade oljeprodukter på Iberiska halvön. Företaget är marknadsledande i Portugal (20) och har en ökande närvaro i Spanien.
(21)
Petrogal äger de enda två raffinaderierna i Portugal. Raffinaderierna ligger i Sines och Matosinhos. Raffinaderierna sysslar med all sorts raffinering, distribution och logistik. Petrogal är den största försäljaren av petroleumprodukter i Portugal, och en av de största på Iberiska halvön. Företaget ansvarar i själva verket för all import av råolja och en del av importen av raffinerade produkter till Portugal. Dessutom förvaltar det 80 procent av kapaciteten för lagring av råolja och raffinerade produkter (21) och har en viktig ställning i Portugals logistiska infrastruktur för oljeprodukter.
(22)
Petrogal har ett stort produktutbud som inbegriper bensin, dieselbränsle, flygbränsle, brännolja, nafta, gasol, bitumen och flera aromatiska produkter. Raffineringsföretaget ansvarar för leveransen av oljeprodukter till Petrogals detaljister och grossister, gasoldistributörer, konkurrenter och utländska kunder samt för driften av deras raffineringstillgångar och logistiska verktyg. Petrogal lagrar sina produkter i helägda lagringsanläggningar och transporterar dem genom delägda logistikföretag.
(23)
Figur 1 visar Petrogals egenansvar och kontrollrättigheter:
(24)
Den 29 december 2005 undertecknades ett aktieägaravtal mellan Amorim Energia, ENI och Rede Eléctrica Nacional, ENI och de Portugal (REN), samt CGD som anslöt sig till avtalet den 28 mars 2006 (aktieägaravtalet). Aktieägaravtalet trädde i kraft den 29 mars 2006 och gäller i åtta år. Enligt artikel 20 första stycket punkt c i den portugisiska värdepapperslagen ska rösträtterna kopplade till Galp Energias aktier som ägs av parterna till aktieägaravtalet vara ömsesidigt fördelade på övriga parter. Följaktligen anses Galp Energia kontrolleras gemensamt av de aktieägare som är parter till aktieägaravtalet.
(25)
Enligt de portugisiska myndigheterna beror det på aktieägaravtalet att aktieägare, och i synnerhet ENI, inte kan kontrollera och på egen hand fastställa strategier som skiljer den egna raffineringsverksamheten från Petrogals raffineringsverksamhet.
2.2 Petrogals investeringsprojekt
(26)
Investeringsprojektet syftar till att omstrukturera och utöka den befintliga verksamheten vid Portugals enda två raffinaderier, som ligger i Sines och Matosinhos. Dessutom syftar investeringsprojektet till att förbättra integrationen och synergieffekterna mellan de båda raffinaderierna. Projektet innebär även en möjlighet att bearbeta tyngre råolja.
(27)
Investeringsprojektet syftar framför allt till att minska produktionen av bensin till förmån för diesel. Enligt investeringsprojektet dras slutsatsen att den ökade användningen av tung råolja kommer att minska råvarukostnaderna och öppna för bearbetning av råolja av olika ursprung.
(28)
Projektet att bygga om raffinaderiet i Matosinhos består närmare bestämt av byggandet av en ny vakuumdestilleringsenhet för produktion av vakuumgasolja samt av en viskositetsreduktionsenhet (en s.k. visbreaker) för mild termisk krackning av slaggprodukterna från vakuumprocessen.
(29)
Syftet med projektet att bygga om raffinaderiet i Sines är att uppföra en ny hydrokrackningsanläggning, närmare bestämt en enhet för hydrokrackning av vakuumgasolja för produktion av diesel och flygbränsle. Enligt investeringsprojektet kommer hydrokrackningsenheten att som råmaterial använda vakuumgasolja och visbreakergasolja som produceras vid både Matosinhos och Sines raffinaderier, för att till fullo utnyttja den nationella raffineringsutrustningens bearbetningskapacitet. Det kommer att processas omkring [ ] fat olja om dagen under en årlig användning av omkring [ ] kton netto atmosfärisk återstod som primära råmaterial.
(30)
De produkter som erhålls genom hydrokrackning (LPG, tung nafta (22) och diesel) är […] hydrogenerade, vilket gör att de är av förstklassig kvalitet. Investeringsprojektet förväntas leda till att endast produktionen av diesel och tung nafta kommer att öka.
(31)
Enligt investeringsprojektet kommer en del av den tunga nafta som produceras i Sinesraffinaderiet att transporteras till Matosinhos och användas som råvara vid Petrogals aromatanläggning (23), vilket kommer att bli ytterligare ett steg mot ökad integration av både raffinaderier. Den ökade produktionen av tung nafta är en oundviklig konsekvens av det tekniska omstruktureringsprojektet i Sines.
(32)
Arbetet med investeringsprojektet inleddes 2008 (den första ordern utfärdades den 14 mars 2008 till följd av de beslut som fattades av styrelsen den 5 mars 2008) och skulle vara avklarade senast den 31 december 2010. Full produktionskapacitet förväntas att uppnås senast 2011.
2.3 Ett enda investeringsprojekt
(33)
Portugal anser att investeringsprojektet, trots det geografiska avståndet mellan de båda raffinaderierna (omkring 45 mil som överbryggas med hjälp av sjötransporter), bör betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007-2013 (24) (nedan kallade riktlinjerna). De portugisiska myndigheterna bekräftar att Petrogal inte har erhållit något statligt stöd under de tre närmaste åren före det anmälda investeringsprojektet.
2.4 Investeringsprojektets kostnader
(34)
Investeringen i Sines medför investeringskostnader på […] euro i nominellt värde. Raffinaderiet Sines kommer att få stöd på […] euro (i nominellt värde), vilket ger en stödnivå på 16 procent. När det gäller raffinaderiet i Matosinhos uppgår investeringen till […] euro (nominellt värde) och raffinaderiet kommer att omfattas av stöd på […] euro (i nominellt värde), vilket motsvarar en stödnivå på 13 procent.
(35)
De stödberättigande utgifterna för projektet uppgår till 974 064 894 euro i dagens penningvärde (1 058 934 146 euro i nominellt värde) och avser uteslutande utrustning (ej mark eller byggnader). Stödbeloppet för de båda raffinaderierna uppgår till 121 091 314 euro i dagens penningvärde (160 484 007 euro i nominellt värde), vilket motsvarar en stödnivå på 12,43 procent. Den årsvisa fördelningen av stödberättigande utgifter framgår av tabell 1:
Tabell 1
Stödberättigande kostnader (i euro)
2007
2008
2009
2010
Totalt
Materiella anläggningstillgångar
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Finansieringen av investeringsprojektet
(36)
Petrogal planerar att, utöver det statliga stöd man har ansökt om (160 484 007 euro i nominellt värde), finansiera detta investeringsprojekt med hjälp av egna medel. Inget annat statligt stöd som finansieringskälla har planerats. Investeringsprojektet drar även nytta av lån från Europeiska investeringsbanken på sammanlagt 500 miljoner euro, som godkändes 2009. Stödmottagarens egna bidrag till de stödberättigande kostnaderna uppgår till 36 procent.
2.6 Tak för regionalstöd
(37)
Enligt den portugisiska regionalstödskartan för 2007-2013 (26) är regionerna Alentejo och Norte, där raffinaderierna i Sines och Matosinhos ligger, berättigade till regionalstöd i enlighet med det undantag som föreskrivs i artikel 107.3 a i fördraget med tak för regionalt investeringsstöd till stora företag på 40 procent respektive 30 procent bruttobidragsekvivalent.
2.7 Bidrag till regional utveckling
(38)
Investeringsprojektet förväntas leda till att omkring 150 direkta och 450 indirekta arbetstillfällen skapas i de båda regionerna. Enligt de uppgift från Portugal kommer omkring 3 000 tillfälliga arbetstillfällen att skapas under själva byggnadsperioden.
2.8 Stödform
(39)
Det statliga stödet ska beviljas i form av särskilt stöd som utformades vid tillämpningen av en utgången stödordning (N 97/99) på grundval av lagdekret nr 409/99 av den 15 oktober 1999.
(40)
Enligt resolutionen från det portugisiska EG-ministerrådet av den 6 mars 2008 undertecknades två avtal den 10 mars 2008 mellan Portugals regering, Petrogal och Galp Energia, för att bevilja det statliga stödet. De två avtalen var ”avtal om beviljande av skatteförmåner” och ”investeringavtal” (nedan kallade stödavtalen).
(41)
De undertecknade avtalen om stöd omfattade ett beviljande av skatteavdrag när investeringsprojektet avslutats. Stödet skulle beviljas i form av ett avdrag från framtida inbetalningar av bolagsskatt. Skatteavdragets omfattning skulle räknas ut av de portugisiska myndigheterna som en procentandel av den stödberättigande investeringen. Skatteavdraget skulle endast tillämpas på skatter som avser investeringsprojektet. Om skatteavdraget inte skulle kunna genomföras fullt ut, skulle den resterande delen kunna dras av intill dess att avtalet löper ut (dvs. den 31 december 2016).
2.9 Stödbelopp
(42)
Portugal avser att bevilja regionalt stöd på 160 484 007 euro i nominellt värde som ska tilldelas från och med 2011. Tabell 2 nedan, som de portugisiska myndigheterna tillhandahållit, innehåller uppgifter om tidsplanen för beviljande av stödet:
Tabell 2
År
Beräknad beskattningsbar inkomst
Skatter
Utnyttjande av skattelättnaden (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugal bekräftade att stödet till projektet inte kommer att kumuleras med stöd som mottagits för samma stödberättigande kostnader från andra lokala, regionala, nationella eller EU-källor.
(44)
Dessutom ska stödet beviljas på villkor att Petrogal fortsätter att investera i stödområdena under en period av minst fem år sedan investeringsprojektet slutförts.
(45)
Portugal bekräftade att kommissionen godkänt att stödet beviljas.
(46)
Petrogal ansökte om godkännande av statligt stöd till investeringsprojekt den 22 januari 2007. Den 23 januari 2007 bekräftade de portugisiska myndigheterna skriftligen för Petrogal att investeringsprojektet, med förbehåll för resultaten av en närmare granskning, uppfyllde de villkor för stödberättigande som fastställs i ”skattebestämmelser” innan arbetet med projektet inleddes.
(47)
Portugal åtog sig att inte överskrida det högsta stödbelopp och den maximala stödnivå som fastställs i detta beslut, även om de stödberättigande kostnaderna ökar eller minskar.
2.10 Allmänna bestämmelser
(48)
Portugal åtog sig att tillhandahålla följande:
-
Inom två månader efter det att stödet beviljats, en kopia av den handling om anmälan av stödavtalens ikraftträdande som översänts till Petrogal.
-
Vart femte år, från och med det att kommissionen har godkänt stödet, en preliminär rapport (med uppgifter om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av stödavtalet och om andra investeringsprojekt som inletts vid samma anläggning/fabrik).
-
En detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet.
3. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
(49)
I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 108.2 i fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda granskningsförfarandet) uttryckte kommissionen tvivel beträffande stödets förenlighet med bestämmelserna i riktlinjerna för statligt regionalstöd (riktlinjerna). I sitt beslut om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel med avseende på de frågor som nämns i skälen 50-64.
3.1 Förenlighet med riktlinjernas allmänna bestämmelser
(50)
I punkt 34 i riktlinjerna beskrivs standardtyperna av en nyinvestering som ”en investering i materiella och immateriella tillgångar” i form av:
-
etablering av en ny anläggning,
-
utvidgning av en befintlig anläggning,
-
diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter,
-
en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning.
Ersättningsinvesteringar som inte uppfyller något av dessa villkor är uttryckligen undantagna från omfattningen av definitionen av nyinvesteringar.
(51)
Med avseende på detta betvivlade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarandet att investeringsprojektet, som syftar till att modernisera och bättre integrera de två raffinaderierna, öka produktionen av diesel (och i samband därmed nafta) samtidigt som produktionen av bensin minskas, kan betraktas som en nyinvestering. Kommissionen ansåg att investeringsprojektet varken kunde ses som en investering i en ny anläggning eller en diversifiering av produktionen vid en befintlig anläggning för att framställa nya, kompletterande produkter. Det kunde emellertid anses inbegripa vissa aspekter av ”utvidgning” och ”grundläggande förändring av produktionsprocessen”.
(52)
I sitt beslut om att inleda ett förfarande påpekade kommissionen att eftersom stödåtgärden måste bedömas som ett stöd för särskilda ändamål, måste Portugal kunna visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi i den mening som avses i punkt 10 i riktlinjerna.
(53)
I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet betvivlade kommissionen särskilt att det förväntade bidraget till regional utveckling verkligen uppväger stödets effekter på sektorn (160 miljoner euro stöd som endast skapar 150 direkta arbetstillfällen).
(54)
I detta sammanhang påpekade kommissionen att det fanns skäl till att ifrågasätta stödets nödvändighet. Som framgår av Petrogals räkenskaper för 2008 är investeringsprojektet en del av företagets industriella strategi och skulle i en kontrafaktisk analys av olika scenarier sannolikt komma att genomföras också utan stöd. Kommissionen påpekade att stödet inte föreföll nödvändigt för genomförandet av investeringen (som påbörjats 2008) och att Petrogal kunde ha övervägt andra platser för investeringen. Onödigt stöd bidrar sannolikt inte till regional utveckling och kan leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen.
(55)
I sitt beslut om att inleda ett förfarande betvivlade kommissionen att de formella kraven på stimulanseffekter i punkt 38 i riktlinjerna var uppfyllda. I fall av stöd för särskilda ändamål skulle den behöriga myndigheten ha formulerat en avsiktsförklaring, som måste godkännas av kommissionen för att stöd skulle kunna beviljas före arbetet med projektet inleddes.
(56)
Med avseende på detta betvivlade kommissionen i sitt beslut om att inleda ett förfarandet Portugals skriftliga intyg, med förbehåll för resultaten av en närmare granskning, om att investeringsprojektet var berättigat till statligt stöd faktiskt uppfylla kraven i punkt 38 i riktlinjerna.
3.2 Bedömning av stödet enligt bestämmelserna om stöd till stora investeringsprojekt
(57)
Portugal anmälde investeringsprojektet i de två raffinaderier som ett enda investeringsprojekt. Enligt punkt 60 i riktlinjerna anses en nyinvestering vara ett enda investeringsprojekt när det är ekonomiskt odelbart med hänsyn till de tekniska, funktionella och strategiska kopplingarna samt den omedelbara närheten.
(58)
I sitt beslut om att inleda ett förfarandet uttryckte kommissionen tvivel med avseende på avståndet mellan de två raffinaderierna. Om projektet dessutom betraktades som ett enda investeringsprojekt, skulle det innebära att ett särskilt regionalt stödtak skulle tillämpas på grundval av en procentandel utifrån mest gynnsamma belopp i enlighet med punkt 67 i riktlinjerna.
(59)
I sitt beslutet om att inleda ett förfarande hyste kommissionen tvivel när det gäller bedömning av stödet enligt bestämmelserna i dessa två punkter i riktlinjerna.
(60)
Närmare besett kunde kommissionen inte dra några slutsatser om de relevanta produkter som berörs av investeringsprojektet. Det är fortfarande oklart huruvida produkterna är uteslutande diesel och nafta, vilket Portugal hävdar, eller om också andra produkter från raffineringverksamheten bör beaktas. Möjligheten att byta ut raffinaderiprodukter från utbudssidan måste betraktas tillsammans med den omständigheten att nafta kan betraktas som en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna.
(61)
Kommissionen hyste tvivel i fråga om den relevanta produktmarknaden och huruvida den ska anses vara ledet efter raffinaderiledet för både diesel och nafta, i enlighet med vad de portugisiska myndigheterna hävdat.
(62)
Kommissionen betvivlade om de relevanta geografiska marknaderna för de berörda produkterna bör definieras som nationell, regional (Iberiska halvön) eller som Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES).
(63)
Kommissionen betvivlade dessutom att Petrogal, samt grupperna Galp Energia och ENI som Petrogal, hade en marknadsandel på mindre än 25 procent av den relevanta marknaden, i enlighet med punkt 68 a i riktlinjerna.
(64)
I enlighet med punkt 68 b i riktlinjerna, betvivlade kommissionen, i fråga om alla berörda produkter, att den produktionskapacitet som skapas av projektet överstiger 5 procent av varje relevant marknad, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen, och i så fall, att den genomsnittliga årliga synliga ökningen av konsumtionen av produktens under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
4.1 Synpunkter från Associação das Indústrias Petroquímica Química refinação (nedan kallat AIPQR)
(65)
AIPQR anser att investeringsprojektet är avgörande för att främja den portugisiska ekonomin och att det är ett sätt att stärka den europeiska konkurrenskraften inom petrokemi- och raffineringssektorn. Om investeringsprojektet inte kunde avslutas eller stödet inte räckte till för att arbetet ska kunna slutföras, skulle detta få allvarliga följder för självständigheten och stödet till den petrokemiska sektorn.
(66)
Den nya enheten för produktion av renad tereftalsyra som planeras av Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA som är ett spanskt dotterbolag till La Seda de Barcelona SA) i Sines kommer att väsentligt öka La Sedas naftabehov. Följaktligen är den ökade produktionen av nafta vid Petrogals hydrokrackningsenhet avgörande för genomförandet av La Sedas investeringar, som beräknas till cirka 400 miljoner euro.
(67)
Enligt AIPQR kommer investeringsprojektet att minska dieselunderskottet på europeisk nivå.
(68)
AIPQR anser att Petrogals bidrag är avgörande för att främja utvecklingen av Competitiveness and Technology Centre of the Refining, Petrochemical and Industrial Industries, som en del av Portugal strategi för främjande av nyckelindustrier för de nationella och regionala ekonomier.
(69)
Enligt AIPQR är det dieselbränsle som framställs genom hydrokrackning av högre kvalitet, vilket leder till effektivare förbränning och en minimering av föroreningarna i avgaser. Dieselprodukternas kvalitet tillsammans med den energieffektivitet som bör kunna uppnås i och med investeringsprojektet kommer att bidra till att Petrogals handlingsplan för energieffektivitet för åren 2008-2011 kan följas.
(70)
Dessutom anser AIPQR att projektet kommer att bidra till den sociala och ekonomiska hållbarheten i regionerna Matosinhos och Sines och till den nationella sociala och ekonomiska hållbarheten, om dessa betraktas som en helhet.
4.2 Synpunkter från Associação para a eficiência energética (nedan kallat COGEN)
(71)
Investeringsprojektet är relevant: mer flexibilitet och självständighet i fråga om tillgången på dieselolja.
(72)
Enligt COGEN kommer investeringsprojektet att leda till stora möjligheter i fråga om teknisk innovation och skapa omkring 150 direkta respektive 500 indirekta varaktiga arbetstillfällen på medelhög nivå.
(73)
Ur energisynpunkt anser COGEN att omställningsprojekten för de båda raffinaderierna möjliggör 14 procents energibesparingar. COGEN framhåller dessutom att investeringsprojektet också kommer att möjliggöra en annan typ av investeringar som inte omfattas av investeringsprojektet, nämligen installation av två 82 MW kraftvärmepannor (en i vardera fabriken), som kommer att leda till att denna teknik ökar sin kapacitet med omkring 12 procent i Portugal.
4.3 Synpunkter från Confederação da Indústria Portuguesa (nedan kallat CIP)
(74)
CIP anser att investeringsprojektet fokuserar på den portugisiska situationen, vilken kännetecknas av:
i)
En diskrepans mellan konsumtionen av fordonsdiesel och Portugals befintliga produktionskapacitet, vilket leder till ett kroniskt behov av omfattande import av dieselbränsle och export av den överskjutande bensinen.
ii)
Framtida överskott av eldningsolja på grund av att eldningsolja inte längre används i elproduktionen och att användningen av eldningsolja inom industrin i allmänhet inte uppmuntras, vilket är ett resultat av det portugisiska nationella klimatförändringsprogrammet.
iii)
Trender på den internationella marknaden kopplade till ökade inköp av tyngre och surare fraktioner av råolja, vilka leder till mer flexibilitet i valet av råolja.
iv)
Bidrag till att trygga försörjningen.
(75)
CIP anser att investeringsprojektet kommer att avsevärt öka båda raffinaderiernas energieffektivitet, i linje med de löften som Portugal givit EU när det gäller att öka den europeiska energieffektiviteten med 10 procent.
(76)
CIP anser att de förväntade nya arbetstillfällena, som skulle fördelas på omkring 150 högkvalificerade tjänster och 450 indirekta varaktiga arbetstillfällen, i hög grad kommer att bidra till Portugals ekonomiska utveckling. Detta kommer att stärka den lokala ekonomin i de berörda regionerna, där BNP per capita är lägre än det nationella genomsnittet och det kommer att ge omkring 5 000 tillfälliga arbetstillfällen under själva byggnationsperioden.
4.4 Synpunkter från União Geral de trabalhadores (nedan kallat UGT)
(77)
UGT anser att projektet kommer att främja den regionala utvecklingen samt positivt påverka den ekonomiska utvecklingen och den sociala och territoriella sammanhållningen i de berörda regionerna. De berörda regionerna kännetecknas av hög arbetslöshet, en företagsstruktur som visar begränsad mångfald och en BNP per capita som ligger under det nationella genomsnittet. Investeringsprojektet kommer att ha en betydande inverkan på den industriella strukturen i de båda regionerna och i Portugal som helhet, eftersom verksamheten kommer att utvecklas i såväl produktionskedjans föregående som efterföljande led, särskilt på områden som maskinindustri, väg- och vattenbyggnad, el eller rentav handeln och restaurangbranschen.
(78)
UGT anser att projektet kommer att skapa fler och bättre arbetstillfällen, särskilt vid en tidpunkt då arbetslösheten ökar snabbt på grund av den ekonomiska och sociala krisen. Investeringsprojektet är utformat för att skapa 150 direkta arbetstillfällen vid de båda raffinaderierna, många av dem högkvalificerade. Ytterligare 450 indirekta arbetstillfällen förväntas tillkomma, medan 5 000 tillfälliga arbetstillfällen skapas under själva byggnationen. Investeringsprojektet kommer att bidra till att bibehålla några av de 2 050 befintliga jobb som är hotade utan investeringsprojektet.
(79)
UGT anser dessutom att projektet kommer att bidra till att uppfylla stränga miljö- och säkerhetsnormer eftersom raffinaderierna kommer att utrustas med miljövänligare teknik.
(80)
Enligt UGT är investeringsprojektet mycket viktigt att förbättra Portugals otillräckliga raffinering av dieselbränsle och produktionskapacitet. Den befintliga raffineringskapaciteten är uppenbart alltför liten för att täcka den inhemska efterfrågan, vilket gör Portugal mer beroende av dieselimport från andra länder (vilket leder till ökade strategiska risker). En minskning av dieselimporten skulle också minska det nuvarande handelsunderskottet, som till stor del beror på energibalansen.
(81)
Slutligen noterar UGT att investeringsprojektet är viktigt inte bara för nationen utan också för EU, eftersom det är utformat för att bidra till utvecklingen av en grönare och mer hållbar ekonomi.
4.5 Synpunkter från Matosinhos kommun
(82)
Matosinhos kommun anser att skapandet av sysselsättning har stor effekt i området. Tack vare skapandet av kvalificerade arbetstillfällen med löner över det regionala genomsnittet kommer Matosinhos raffinaderi att bidra till en ökning av köpkraften för området och i regionen. Det kommer att förlänga den betydande effekten av bruttoförädlingsvärdet till följd av raffinaderiets verksamhet och verksamhet av hundratals kommersiella och industriella små och medelstora handels- och industriföretag, särskilt eftersom regionen har en arbetslöshet på cirka 13 procent (över det nationella genomsnittet). Kommunen anser att investeringsprojektet är avgörande för regionen, ur både ekonomisk och social synvinkel.
4.6 Synpunkter från Sines kommun
(83)
Sines kommun är övertygad om vikten av Sinesraffinaderiets nya produktionsenheter för utvecklingen av den lokala och regionala ekonomin. Detta kommer att positivt påverka regionens sociala utveckling, eftersom det skapas kvalificerade arbetstillfällen och fler och bättre små och medelstora företag.
4.7 Synpunkter från Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (nedan kallat CGTP)
(84)
CGTP anser att investeringsprojektet ger upphov till mycket positiva miljöeffekter och är viktigt för Portugals regionala utveckling:
i)
Därigenom kommer den nationella organiska kemiska industrin att kunna erbjudas ett större urval av produkter av högre kvalitet som också kommer att kunna exporteras. Därför kommer investeringsprojektet att positivt bidra till värderingen av tillverkningsindustrins specialiseringsprofil.
ii)
Det kommer att generera hundratals varaktiga arbetstillfällen och tusentals tillfälliga arbetstillfällen under byggnationsfasen, främst i regioner som har några av de högsta arbetslöshetstalen i Portugal.
iii)
Det kommer att utveckla den lokala ekonomin i fråga om bostäder, handel och hotell, bland annan ekonomisk verksamhet.
4.8 Synpunkter av Associação Portuguesa (nedan kallat AIP)
(85)
AIP visar att projektet kommer att effektivt bidra till ökat välstånd i landets norra delar och i Alentejoregionen.
(86)
Regionen Norte, med en arbetslöshet på 11,6 procent jämfört med det nationella genomsnittet på 9,8 procent (uppgifter från det tredje kvartalet 2009), är för närvarande den portugisiska regionen med högst arbetslöshet, och särskilt hög långtidsarbetslöshet (hälften av befolkningen har varit arbetssökande under minst ett år). Under nuvarande sociala kris är skapandet av 500 direkta arbetstillfällen och 200 varaktiga indirekta arbetstillfällen samt omkring 2 000 tillfälliga arbetstillfällen under byggnationen ett betydande bidrag för regionen.
(87)
Alentejoregionen är för närvarande en av de portugisiska regioner som har högst arbetslöshet - 10,2 procent jämfört med det nationella genomsnittet på 9,8 procent (uppgifter från det tredje kvartalet 2009) - och särskilt hög långtidsarbetslöshet (hälften av befolkningen har varit arbetslösa arbetssökande under ett år eller mer). I detta sammanhang kommer skapandet av 100 direkta arbetstillfällen och av 250 permanenta indirekta arbetstillfällen samt omkring 3 000 arbetstillfällen under uppbyggnadsfasen att utgöra ett viktigt bidrag för regionen.
4.9 Synpunkter från konkurrent 1
4.9.1 Synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(88)
Enligt konkurrent 1 kan investeringsprojektet betraktas som en ren ”utvidgning av en befintlig anläggning” i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna. Investeringsprojektet kan inte betraktas som någon nyinvestering, eftersom de anläggningstillgångar som ingår i investeringen skulle vara ”ekonomiskt delbara” i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna. Raffinaderierna i Sines respektive Matoshinos ligger långt från varandra. Investeringsprojektet utgör klart och tydligt en separat investering för vardera raffinaderiet. Raffinaderierna kan välja att ha vakuum- och viskositetsreduktionsenheter men inte någon enhet för hydrokrackning, eller vice versa. Investeringarna i de båda raffinaderierna är därför inte nödvändigtvis relaterade. I vilket fall som helst skulle raffinaderierna kunna fungera på egen hand utan att behöva integrera verksamheten med varandra. Dessutom skulle raffinaderiet i Matosinhos kunna sälja sin produktion av vakuumgasolja på de internationella marknaderna, och enheten för hydrokrackning i Sines skulle kunna förses med importerad vakuumgasolja.
(89)
Portugal framhöll endast skapandet av direkta och indirekta arbetstillfällen som investeringsprojektets bidrag till den regionala utvecklingen. Det är därför omöjligt att visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi och att den är inriktad på ekonomisk sammanhållning (28). Det är svårt att godta att ett anslag på över en miljon euro per direkt arbetstillfälle som skapas skulle kunna betraktas som ett betydande bidrag till den regionala utvecklingen. I detta sammanhang jämförs förhållandet mellan stödbelopp till direkta arbetstillfällen inom ramen för investeringsprojektet med kommissionens tidigare beslut (presenterade i en tabell över detta förhållande i kommissionens tidigare beslut). Vidare anser konkurrent 1 att investeringsprojektet inte har någon koppling till något förment marknadsmisslyckande.
(90)
Vad gäller det formella kravet på stimulanseffekt, erhöll Petrogal aldrig någon avsiktsförklaring från Portugals regering innan arbetena inleddes. Därför drar konkurrent 1 slutsatsen att stödet inte är förenligt med punkt 38 i riktlinjerna.
(91)
Utifrån en rent ekonomisk bedömning anser konkurrent 1 att stödet varken uppfyller kriterierna om nödvändighet eller ger någon stimulanseffekt. Investeringsprojektet är en produktiv investering som ekonomiskt drivs av obalansen mellan utbud och efterfrågan och möjligheten att få tillgång till tyngre och billigare råolja. Det är en investering som svar på den naturliga utvecklingen av efterfrågan på dieselbränsle. Alla andra aktörer i Europa gör liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd. Därför tyder fakta på att investeringsprojektet ändå skulle ha genomförts, vilket inte är förenligt med punkt 22 i kommissionens meddelande av den 24 juni 2009 (29) (”meddelandet om ingående bedömning”).
(92)
Konkurrent 1 anser att följande produkter berörs:
-
Dieselbränsle (som är en slutprodukt).
-
Nafta (som är en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna), varför petrokemiska produkter som härrör från nafta också måste betraktas som berörda produkter.
-
Restprodukter från hydrokrackning (i fall där enheten för hydrokrackning inte klarar av materialåtervinning).
- Diesel
(93)
Enligt konkurrent 1 är Petrogal ensam marknadsaktör med raffineringskapacitet för råolja i Portugal. Petrogal levererar till sina konkurrenter på denna marknad. Petrogal kontrollerar de största import- och lagringsanläggningarna för bensin och dieselbränsle. Petrogal har det mest utbredda bensinstationsnätet i Portugal. Petrogal har en dominerande ställning, eller har åtminstone ett betydande marknadsinflytande i fråga om ett stort antal petroleumprodukter marknader i Portugal. Konkurrent 1 anser att bedömningen av den relevanta marknaden inte enbart bör inriktas på ledet efter raffinaderiledet, utan också bör avse konkurrensläget på dieselmarknaden inom och utanför detaljistmarknaden.
- Nafta
(94)
I fråga om nafta anser konkurrent 1 också att den produktmarknad som är relevant för bedömning inte bör begränsas till försäljning inom ledet efter raffinaderiledet utan också bör inriktas på verksamheten i efterföljande led.
(95)
Vad gäller den relevanta geografiska marknaden, är förhållandet mellan den totala importen och exporten av dieselbränsle jämfört med den totala försäljningen av dieselbränsle i Portugal för lågt för att motivera valet av den regionala marknaden som den berörda marknaden. Konkurrent 1 anser att den portugisiska marknaden är den relevanta geografiska marknaden.
(96)
Konkurrent 1 anser att ENI:s verksamhet på de påverkade produktmarknaderna bör beaktas, eftersom det i de fall där ett företag kan utöva ett avgörande inflytande över ett annat företags försäljningspolitik är nödvändigt att beakta bådas kombinerade marknadsandel på de relevanta marknaderna.
(97)
Konkurrent 1 drar slutsatsen att tröskelvärdet 25 procent av marknaden för dieselbränsle som fastställs i punkt 68 i riktlinjerna väsentligt har överskridits. Därför är det stöd som beviljats genom investeringsprojektet utformat för att subventionera den dominerande marknadsaktören, varigenom denne aktör har möjlighet att upprätthålla och öka sitt marknadsinflytande. Konkurrensen kommer att påverkas avsevärt och stödet kommer att innebära en betydande snedvridning av de relevanta marknaderna.
(98)
Sammanfattningsvis anser konkurrent 1 att stödet utgör ett driftsstöd som stärker en dominerande operatörs ställning på de relevanta marknaderna. Stödet leder inte till någon stimulanseffekt. Under alla omständigheter överväger de negativa effekterna av stödet de eventuella positiva effekter som det kan ha.
4.9.2 Synpunkter genom skrivelser av den 15 september och den 10 november 2010 (som svar på kommissionens frågor av den 5 augusti och den 13 oktober 2010)
(99)
Liknande investeringsprojekt har genomförts vid fyra raffinaderier (La Rabida, Castellón, Cartagena och Bilbao), just i syftet att öka tillgångarnas lönsamhet genom installation av nya konverteringsenheter som maximerar avkastningen av medeltunga destillat, minskar produktionen av eldningsolja och processar tyngre råolja. Konkurrent 1 hänvisar också till liknande investeringsprojekt i Italien (raffinaderierna i Sannazzaro och Taranto som ägs av ENI), i Tyskland (Bayernoil), Litauen (Mazeikiu Nafta) och i Vitryssland (Slavneft).
(100)
När det gäller ett möjligt riktmärke för avkastningen av sådana investeringar inom sektorn, hävdar konkurrent 1 att den inte känner till något sådant riktmärke: investeringsprojektens lönsamhet beror vanligtvis på kapitalkostnaden för varje företag och andra aspekter. Konkurrent 1 anser att den ungefärliga avkastningsnivån inom raffineringssektorn bör vara minst 10 procent under den period som investeringsprojektet enligt beslut ska pågå.
(101)
Konkurrent 1 hänvisar i allmänna ordalag till förekomsten av importhinder på den relevanta geografiska marknaden. Denne konkurrent anser att det största problemet i Portugal är Petrogals dominerande ställning på marknaden, där företaget kontrollerar 100 procent av den portugisiska raffineringskapaciteten och därmed också de flesta större import- och exportterminaler. Vidare hävdar konkurrent 1 att Petrogal har en dominerande ställning i fråga om produkternas lagringskapacitet, som enligt vissa oberoende källor (30) motsvarar 90 procent av marknaden. Detta gör att Petrogal kan ha en detaljhandelsandel som uppgår till omkring 45 procent och en försäljningsandel utanför detaljistledet som motsvarar 80 procent av den portugisiska marknaden.
(102)
Vad gäller kommissionens fråga om en eventuell vägran att låta andra utnyttja Petrogals lagringskapacitet, kunde konkurrent 1 inte ge exempel på någon sådan situation.
(103)
Konkurrent 1 anser att lagringskapaciteten i Portugal begränsas och att lagringskostnaderna för liknande anläggningar eller verksamhet är (ungefär 25 procent) högre i Portugal än i andra länder, som t.ex. Spanien och Italien.
(104)
Konkurrent 1 anser att det inte föreligger några betydande prisskillnader i fråga om importerad diesel och priset på diesel som förvärvats från Petrogal, eftersom priserna är indexerade efter internationella priser plus logistikkostnader.
4.10 Synpunkter från konkurrent 2
4.10.1 Synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande
(105)
Konkurrent 2 anser att investeringsprojektet kommer att öka Petrogals kapacitet för dieselproduktion med ungefär 2,5 miljoner ton och därigenom omvandla Portugal från en mindre importör till en betydande exportör av diesel.
(106)
Konkurrent 2 ifrågasätter stödets nödvändighet, eftersom Petrogal tillhör ett större företag som ägs och kontrolleras av ENI. Petrogal är ett lönsamt företag, som har gjort betydande investeringar, i såväl föregående (raffinering i Brasilien och Angola) som efterföljande led (insatser för att utvidga sitt distributionsnät i Spanien). Företaget har, i egenskap av ägare till landets enda två raffinaderier en privilegierad ställning i Portugal.
(107)
Petrogal är vertikalt integrerat och det största företag som marknadsför petroleumprodukter i Portugal och den tredje största konkurrenten på Iberiska halvön.
(108)
Konkurrent 2 anser att det statliga stödet inte uppfyller de formella kraven på stimulanseffekt av stöd, såsom de fastställs i punkt 38 i riktlinjerna. Investeringsprojektet är en helt igenom lönsam satsning som överensstämmer med Petrogal strategiska mål på medellång och lång sikt, och skulle således komma att genomföras i vilket fall som helst.
(109)
Enligt konkurrent 2 kommer investeringsprojektet att bidra till att den ökande inhemska efterfrågan på diesel tillgodoses, samtidigt som Petrogal därigenom kommer att bli nettoexportör till andra marknader (t.ex. Frankrike och Spanien) och Petrogals raffineringsmarginal ökas.
(110)
Konkurrent 2 anser inte att stödets nödvändighet måste bedömas på grundval av bestämmelserna i avsnitt 2.3 i meddelandet om en ingående bedömning.
(111)
Konkurrent 2 hänvisar till den rapport från PFC Energy som omnämns i fotnot 31, enligt vilken Petrogals investeringsprojekt var en realitet redan 2006. Investeringsprojektet kunde endast genomföras i regionerna Matosinhos och Sines (inte därför att dessa är stödområden, utan därför att raffinaderier är lokaliserade dit).
(112)
Slutligen anser konkurrent 2 att det, per definition, inte kan finnas någon annan plats där man kan investera i en omstrukturering av de befintliga raffinaderierna.
(113)
Konkurrent 2 har endast lämnat in synpunkter med avseende på dieselbränsle.
- Ledet efter raffinaderiledet
(114)
Konkurrent 2 förklarar att fastän det inte finns några rättsliga hinder för import, är denna kraftigt villkorad (om än inte begränsad) av en rad fysiska faktorer (frånvaro av platser för lagring av importgods, deras belägenhet och därmed sammanhängande äganderättsfrågor samt begränsningarna i de sekundära logistiska nätverken) och marknadsstrukturella faktorer (förmåga att bestämma priserna i ledet efter raffinaderiledet).
- Handel utanför detaljistledet
(115)
Övriga aktörer på den portugisiska marknaden importerar 90 procent av all importerad diesel, men har stora svårigheter, vilket framgår av den portugisiska konkurrensmyndighetens rapport Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal (31) (nedan kallad myndighetens rapport). Konkurrent 2 anser att alla dessa faktorer gör den portugisiska marknaden mer sluten än jämförbara marknader i andra länder.
(116)
Konkurrent 2 anser att bedömningen av den relevanta marknaden inte bör begränsas till ledet efter raffinaderiledet, utan att den också bör omfatta distributions- och försäljningskanaler (handel utanför och inom detaljistledet). Investeringsprojektet kommer att öka produktionen med 2,5 miljoner ton om året och omvandla Portugal till ett land med ett årligt överskott på 1,6 miljoner ton diesel plus 0,5 miljoner ton biodiesel om året från raffinaderiet i Sines.
- Försäljning utanför och inom detaljistledet
(117)
Enligt myndighetens rapport betraktas denna försäljningsnivå som en andra nivå inom strukturen för dieseldistribution. Dieselpriset kommer att vara beroende av inköpspriset vid raffinaderiet eller på import, plus transport- och lagringskostnaderna samt på försäljningsmarginalen.
(118)
Konkurrent 2 anser att Petrogal konkurrerar också på distributionsnivå och med en tydlig konkurrensfördel: allt stöd som beviljats för att sänka Petrogals kostnader i samband med tillverkningen av dieselolja skulle stärka företagets nuvarande dominerande ställning på den portugisiska marknaden (51 procent på marknaden utanför detaljistmarknaden och 37 procent på detaljistmarknaden).
(119)
Konkurrent 2 anser att den relevanta geografiska marknaden som mest bör omfatta den iberiska marknaden. Den relevanta geografiska marknaden skulle endast kunna vara EES-nivån om dieselimporten faktiskt konkurrerade med diesel raffinerad i Portugal (och under förutsättning att det inte finns några rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde på marknaden).
(120)
Investeringsstödet skulle påverka Petrogals konkurrenter på den iberiska marknaden, eftersom raffinaderier belägna i Spanien har gjort liknande investeringar (med mycket liknande strategiska mål) utan stöd.
(121)
Om försäljningen inom och utanför detaljistledet anses vara en del av den relevanta produktmarknaden, ligger Petrogals andel av de nationella och lokala marknaderna långt över den tröskel på 25 procent som anges i punkt 68 i riktlinjerna, och stöd får då inte beviljas.
(122)
Konkurrent 2 anser att marknaderna för bensin och diesel utanför detaljistledet, på leveranssidan, är starkt koncentrerade (de fyra översta marknadsaktörerna kontrollerar över 95 procent av marknaden), vilket den portugisiska konkurrensmyndigheten visar i sin rapport.
(123)
Petrogals andel av dieselmarknaden utanför detaljistledet beräknat i volym uppskattas till mellan 35 och 45 procent. Konkurrent 2 anser att investeringsprojektet kommer att leda till en ökad produktionskapacitet på 2,5 miljoner ton, och om Petrogals övriga åtaganden vägs in tillsammans med detta projekt kommer Petrogal att få en ställning genom vilken företaget inte bara kan tillgodose efterfrågan på den portugisiska dieselmarknaden utan också exportera nära 2 miljoner ton diesel till grannländerna (Spanien och Frankrike).
4.10.2 Synpunkter som inkommit genom en skrivelse av den 10 september 2010, som svar på kommissionens begäran om upplysningar av den 4 augusti 2010
(124)
Konkurrent 2 anger att det inte finns något fastslaget riktmärke för avkastning på sektorsnivå, eftersom företag har egna målnivåer och dessa nivåer kan vara olika beroende på egenskaperna i varje investeringsprojekt. Konkurrent 2 tillhandahåller en lista med fem raffinaderier som genomfört liknande investeringsprojekt på drygt 6 miljarder euro, utan statligt stöd.
(125)
Konkurrent 2 påpekar att lagringskapaciteten och hamnanläggningarna är begränsade tillgångar. Därför äger transporter till Portugal rum i mindre kvantiteter, som leder till högre distributionskostnader som påverkar försäljningmarginalerna inom och utanför detaljistledet.
(126)
I fråga om lagringsanläggningar, visar konkurrent 2 att ägaren (t.ex. Petrogal) normalt använder anläggningarna för sina egna ändamål. Vad gäller lagringsanläggningar som ägs av tredje part, finns ett visst lagringsutrymme att tillgå tack vare befintliga långsiktiga avtal som redan undertecknats med andra aktörer.
(127)
Konkurrent 2 anser att Petrogal på grund av sin dominerande ställning har en beräknad lagringsfördel på omkring 3-5 US-dollar/ton i försäljningspris jämfört med sina konkurrenter.
5. SYNPUNKTER FRÅN PORTUGAL
5.1 Synpunkter på beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(128)
Portugal vill korrigera att mötet mellan de portugisiska myndigheterna och kommissionen ägde rum den 11 mars 2009. Portugal vill specificera att investeringsprojektet inte utgör någon ersättning eller uppgradering; projektet är i stället en omvandling som innebär en effektiv förändring av raffineringsprocessen i syfte att bättre kunna möta den ökade efterfrågan på diesel. Portugal tillägger att EIB kommer att tillhandahålla medel och att stödet, i form av en skattelättnad, kommer att beviljas från och med 2011. Portugal anser också att bedömningen av investeringsprojektet som ett stöd för särskilda ändamål inte får leda till en åtstramning av bedömningsreglerna. Det investeringsavtal och det stödavtal som slutits mellan Portugal och mottagaren är beroende av ett positivt beslut från kommissionens sida. Eftersom investerings- och stödavtalen redan hade överlämnats till kommissionen under anmälningsfasen, föreslår Portugal att en administrativ skrivelse bifogas och som visar att dessa avtal har trätt i kraft. Investeringsprojektet och stödavtalet omnämns på sidan 8 i beslutet att inleda förfarandet som återfinns i bilagan till denna skrivelse.
5.1.1 Synpunkter på investeringsprojektet
(129)
Portugal anser att investeringsprojektet utgör en nyinvestering som består av en utbyggnad av en befintlig anläggning eller grundläggande förändring av produktionsprocessen.
(130)
Enligt Portugal möjliggör den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya hydrokrackningsenheten produktion av större kvantiteter diesel och därmed också en anpassning av produktionen till marknadens behov. En sådan anpassning är inte möjligt under den befintliga utformningen av raffineringssystemet, vilken erbjuder mycket små möjligheter att ställa om produktionen från bensin till diesel.
(131)
Den nya vakuumdestillerings- och viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos, den nya hydrokrackningsenheten i Sines och de ursprungliga befintliga raffineringsenheterna kommer att fungera samtidigt. Portugal anser därför att investeringsprojektet är en förlängning av produktionssystemet med en genomgripande ändring av produktionsprocessen.
(132)
De portugisiska myndigheterna förklarar att den nya utformningen av processen kommer att stärka de operativa och funktionella kompletterande banden mellan de två raffinaderierna: vakuumgasolja […] kommer att transporteras från Matosinhos till Sines, tung nafta […] kommer att transporteras från Sines till Matosinhos. Investeringsprojektet äger rum i ett integrerat raffineringssystem: raffinaderierna i Sines och Matosinhos kan inte separeras, särskilt inte i fråga om optimeringen av dieselproduktion. Det enda kriterium som inte uppfylls är det geografiska (”omedelbar geografisk närhet”). En uppdelning av investeringsprojektet i två delar vore alltså artificiell, eftersom det är tekniskt, funktionellt och strategiskt odelbart (32).
5.1.2 Synpunkter på definitionen av marknaden och de relevanta produkterna
(133)
Portugal anser de relevanta produkterna vara diesel och tung nafta, där dieseln är en ekonomisk drivkraft för investeringar och tung nafta är en tekniskt oundviklig biprodukt av produktionen i Sines.
(134)
Vad gäller tung nafta som producerats vid ombyggda raffinaderier, kommer den att användas i det egna landet, i Petrogals aromatproduktion i Matosinhos, och den kommer att ersätta den som nu importeras (92 procent kommer från länder utanför EU). Investeringsprojektet kommer endast att öka produktionen av tung nafta i Sines (omkring [200 000-250 000] ton årligen) (33). Den ökade produktionen av tung nafta i Sines kommer att ersätta de volymer som för närvarande importeras till Matosinhos och kommer inte att säljas till tredje part.
(135)
Portugal har förklarat att inga investeringar i raffinaderiet i Matosinhos avser de särskilda enheter som bearbetar tung nafta i reformat, en mellanprodukt för produktionen av aromater (dvs. naftaderivat) och senare processreformat i Petrogals Matosinhosbaserade aromatanläggning i naftaderivat (som säljs på marknaden till marknadspriser till andragenerationens petrokemiska industri). Det pris på reformat som den aromatiska anläggningen får betala kommer att förbli oförändrat, eftersom det är indexerat till [10-20] procent av andelen importerad nafta och [80-90] procent av motsvarande andel exporterad bensin.
(136)
Portugal anser att dess relevanta nationella marknad bör vara öppen och konkurrenskraftig utan handelshinder. Dieselpriserna grundar sig på priset på råolja plus raffineringskostnader. Raffinaderierna tvingas konkurrera med importerad diesel. Portugal anser att den relevanta geografiska marknaden är nordvästra Europa.
(137)
Enligt kommissionens tidigare beslut är nafta en internationellt upphandlad produkt och den relevanta produktmarknaden åtminstone Västeuropa.
(138)
På koncernnivå ligger marknadsandelen under 25 procent på regional nivå (här inbegrips inte ENI-siffror, eftersom företaget inte har raffinering eller återförsäljningsverksamhet på den iberiska marknaden och Herfindahl-Hirschman-indexet (HHI) visar en låg koncentrationsnivå i Europa).
5.1.3 Synpunkter beträffande projektet inom ramen för en europeisk, nationell och regional strategi
(139)
Portugal understryker att investeringsprojektet ligger i linje med de strategiska mål som uppställts på nationell eller europeisk nivå. En maximering av dieselproduktionen - som uppskattas till [1-3] miljoner ton om året, från 2011 - kommer att möjliggöra ett högre utnyttjande av beredningskapaciteten inom det nationella raffineringssystemet. Därigenom kommer utbud och efterfrågan att behöva bättre matchas för att uppväga det allvarliga dieselunderskottet och minska bensinproduktionen.
(140)
Enligt uppgift från Portugal kommer investeringsprojektet att minska beroendet av dieselimport från Ryssland, vilket är ett mål som antagits av kommissionen (i Andra strategiska energiöversynen - en handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet (34)) och medlemsstaterna.
(141)
Efterfrågan på diesel har ökat och kommer att öka mellan år 2000 och 2025, men raffinaderierna kan i sin nuvarande form endast anpassas marginellt till efterfrågeutvecklingen utan större investeringar i ombyggnader. Petrogals investering är inriktad på den ökade efterfrågan och skulle minska importberoendet och därmed förbundna försörjningsrisker.
(142)
Investeringsprojektet kommer att bidra till en minskning av utsläppen i atmosfären och en optimering av anläggningarnas energieffektivitet. De energibesparingsåtgärder som planeras leder till en minskning av raffinaderiernas nuvarande energiförbrukning med […] procent.
(143)
När produktionen inleds vid de ombyggda raffinaderierna, kommer samma produkter att behandlas, men med en betydligt högre omvandlingskapacitet, med lägre energiförbrukning och minskade utsläpp som följd.
(144)
Enligt Portugal får konsekvenserna för luftföroreningen stor betydelse, eftersom investeringsprojektet kommer att minska raffinaderiernas fasta utsläpp och därmed bidra till att de regionala och nationella mål för luftkvaliteten uppnås.
(145)
På regional nivå beaktas vikten av investeringsprojektet, eftersom det också inbegriper införandet av naturgas i raffinaderiernas bränsleportfölj och genom att nuvarande ångproduktionsanläggning ersätts med en kraftvärmepanna.
(146)
På nationell nivå kan miljöfördelarna bedömas genom att mäta hur de bidrar till att målen i det nationella programmet för att minska utsläppen av svaveldioxid- och kväveoxidföroreningar uppfylls (35).
(147)
Investeringsprojektet kommer att förbättra dieselkvaliteten, och följaktligen minska förorenande utsläpp från trafiken. Investeringsprojektet kommer också att ha en positiv inverkan på biologiska faktorer (flora och fauna) och för landskapsbilden.
5.1.4 Synpunkter beträffande bidraget till regional utveckling
(148)
Portugal understryker investeringsprojektets viktiga bidrag till den regionala utvecklingen, eftersom det förläggs till två mindre gynnade regioner som båda lider av hög arbetslöshet. Båda regionerna är stödberättigade områden enligt artikel 107.3 a i fördraget, med ett standardtak för regionalstöd till stora företag på 40 procent (för Sines som ligger i Alentejoregionen) och 30 procent (för Matosinhos som ligger i regionen Norte), enligt den portugisiska regionalstödskartan. Båda regionerna omfattas av konvergensmålet (enligt definitionen i EU:s regionalpolitik), dvs. att de är regioner med en BNP per capita under 75 procent av det europeiska genomsnittet.
(149)
Portugal anser att raffinaderierna i Sines och Matosinhos är stöttepelare i de regionala ekonomierna. Portugal räknar med att investeringsprojektet kommer att ge mycket positiva effekter på sysselsättningen och, mer allmänt, den ekonomiska strukturen i regionerna Norte och Alentejo.
i) Sines
(150)
Raffinaderiet i Sines ligger i Alentejo, en region med ett BNP som ligger 6 procent under det nationella genomsnittet. Regionen kännetecknas av få företag per capita och brist på avancerade tjänster för utvecklingsstöd och innovation. Under tredje kvartalet 2009 var arbetslösheten 10,2 procent, vilket är 0,4 procent över det nationella genomsnittet, och har sedan dess ökat till 11,6 procent under tredje kvartalet 2010 (0,7 procent högre än det nationella genomsnittet).
ii) Matosinhos
(151)
Raffinaderiet i Matosinhos ligger i området Oporto i regionen Norte. Regionen Norte är för närvarande den fattigaste Nuts II-regionen (nomenklaturen för statistiska territoriella enheter) i Portugal, med en BNP per capita omkring 20 procent under det nationella genomsnittet 2008. Regionen har en ekonomisk tillväxttakt under EU:s genomsnitt och det portugisiska genomsnittet samt lider av låga nivåer på kvalificerad arbetskraft. Arbetslösheten ökade från 11,6 procent tredje kvartalet 2009 till 13,2 procent under samma kvartal 2010, vilket är betydligt högre än det nationella genomsnittet (9,8 procent 2009 respektive 10,9 procent 2010).
5.1.5 Sysselsättning och utbildning
(152)
Enligt Portugal kommer investeringsprojektet inledningsvis att skapa uppskattningsvis 150 nya arbetstillfällen som är direkt kopplade till behandlingsenheterna vid de två raffinaderierna.
(153)
Förhållandet mellan investeringskostnaderna och antalet direkta arbetstillfällen som skapas visar att raffineringssektorn är mycket kapitalintensiv. Dessutom kräver sektorn särskild och kvalificerad utbildning.
(154)
Investeringsprojektet har en betydande potential att skapa indirekta arbetstillfällen, eftersom de nya enheterna kommer att öka raffinaderiernas tekniska komplexitet och kräva mer underhåll. Till följd av raffinaderiernas underleverantörspolitik finns det en ökande efterfrågan på tjänster som tillhandahålls av specialiserade arbetstagare. Portugal anser att ”omstruktureringen av raffineringsenheterna kommer att ha ett påtagligt inflytande på den nationella industriella strukturen, särskilt inom verkstadsindustrin, el- och byggbranschen. Prognoserna visar att under den intensivaste byggperioden kommer omkring 3 000 personer att arbeta med ombyggnationen av de båda raffinaderierna” och ”att omkring 450 indirekta varaktiga arbetstillfällen kommer att skapas”. Dessa tjänster kräver kvalificerad personal, som normalt har inkomster som ligger över genomsnittet på arbetsmarknaden, med en förväntad betydande social och ekonomisk effekt på den omgivande gemenskapen, särskilt i Sinesområdet.
(155)
Enligt Portugal skapas tre indirekta arbetstillfällen per varje direkt arbetstillfälle vid investeringsprojektet. På frågan huruvida detta påstående och de tillämpade metoderna kan motiveras svarade Portugal att detta förhållande bör jämföras med dem som råder inom andra investeringsprojekt inom samma sektor. Med hänvisning till två andra statliga stödåtgärder som har godkänts av kommissionen (kommissionens beslut N 898/06 och N 899/06 för Repsol Polimeros och Artensas petrokemiska projekt) (36) anser Portugal att det förhållande mellan direkta och indirekta arbetstillfällen som beräknats för projektet är realistiskt och att detta är en försiktigare uppskattning än förhållandet för Repsol Polimeros (15 indirekta arbetstillfällen för varje direkt arbetstillfälle), även om båda projekten delvis bygger på gammal industristruktur. Portugal noterar också att de belopp som avser investeringsprojektet ligger nära dem inom Artensaprojektet, som är ett grundläggande projekt (greenfield). Portugal tar även hänsyn till det riktmärke som HSB Solomon Associates LLC fastslagit för oljeindustrin: PEI (personaleffektivitetsindex). Denna indikator visar antalet arbetade timmar per destillationsekvivalent, m.a.o. antalet arbetstillfällen som skapats per bearbetat fat råolja. I den senast tillgängliga rapporten (2008 års uppgifter) presenterade stödmottagaren ett övergripande index på [50-70], vilket kan jämföras med ett genomsnittligt värde på 113,7 för undersökningen och det genomsnittliga värdet 206,8 för Syd- och Centraleuropa. Detta återspeglar antalet arbetstagare internt i raffinaderiet, […], och förekomsten av en grupp av stödverksamhet som bygger på externa tjänster som tillhandahålls kontinuerligt. Portugal anser att köpet av externa tjänster garanterar skapandet av indirekta arbetstillfällen och motiverar att faktorn mellan indirekta och direkta arbetstillfällen kan förväntas bli högre än i fråga om Artensa. Jämfört med det beslut av kommissionen som beskrivs i detta skäl konstaterar Portugal därför att denna strategi har drivits till sin spets i Repsol Polimeros projekt (ett minimalt utnyttjande av interna resurser i kombination med ett maximalt utnyttjande av de externa resurserna). Fallet Artensa visar på motsatsen, nämligen en balanserad användning av interna och externa resurser. Portugal anser att den föreslagna faktorn 3:1 överensstämmer med faktorn inom raffinaderiindustrin och korrekt speglar nivån i fråga om externaliseringen av Petrogals verksamhet (exempelvis på underhållsområdet).
(156)
I en senare ansökan understryker Portugal denna ståndpunkt genom att citera ett nyare dokument (37) som släppts av kommissionen, som enligt Portugal visar på en faktor som ligger mellan 4:1 och 6:1: ”även om denna sektor direkt endast sysselsätter 100 000 personer inom EU, kan det hävdas att så många som 400 000 till 600 000 arbetstillfällen är direkt beroende av EU:s raffineringsindustri”. I fotnot 41 i samma dokument nämns ”ytterligare 600 000 arbetstillfällen inom logistik och saluföring”, vilket skulle göra att t.o.m. en faktor 12:1 uppnåddes.
(157)
Under den formella granskningsfasen överlämnade Portugal ännu ett dokument (en kostnads-nyttoanalys) till kommissionen, som innehåller en beräkning av antalet räddade arbetstillfällen, eftersom det stod klart att Portugal i ett kontrafaktiskt scenario utan investering skulle ha genomfört vissa omstruktureringsåtgärder, även arbetskraftsnedskärningar. Om investeringsprojektet inte genomfördes, skulle det ha resulterat i en ”total förlust av 1 240 arbetstillfällen - 150 direkta arbetstillfällen + 450 indirekta arbetstillfällen (som ett direkt resultat av projektets nedläggning) utöver den uppskattade förlusten av 160 direkta + 480 indirekta arbetstillfällen på grund av de kostnadsminskningsåtgärder som skulle genomföras för att klara av raffinaderiernas sänkta raffineringsmarginaler i deras nuvarande form.”
(158)
Portugal understryker att det inom investeringsprojektet huvudsakligen kommer att anställas kvalificerade arbetstagare med en lön som ligger […] över den genomsnittliga lönen på den relevanta lokala arbetsmarknaden. Den socioekonomiska effekten därav på det omgivande samhället kommer att bidra till utvecklingen av andra företag och verksamheter. Investeringsprojektet kommer därför att gynna inrättandet och förnyelsen av infrastrukturen och andra anläggningar i regionerna Oporto och Sines, skapandet av nödvändiga villkor för dessa regioner att gå vidare mot en ny fas i fråga om livskvalitet och konkurrenskraft.
(159)
I sitt svar betonar Portugal också att ”under byggnationsfasen kommer projektet att ha stor betydelse för den nationella industristrukturen i och med att det gynnar bildandet och utvecklingen av lokala företag. När verksamheten väl är i full gång, kommer projektet att främja utvecklingen av nya företag som utför underhållsarbete, vilket gör att projektet också kommer att bidra till en fortsatt konsolidering av den regionala dynamiken”. Därför kommer Petrogal ”genom detta initiativ att bidra till en ökad balans i konkurrenskraften mellan mindre utvecklade regioner och det nationella genomsnittet. Slutligen kommer projektet att få en positiv effekt på näringslivet i regionen Alentejo och på dess exponering mot utländska marknader”.
(160)
Genom att öka flödet av råvaror och tillverkade produkter mellan de två raffinaderierna, väntas investeringsprojektet vidare ge en mycket positiv effekt på hamninfrastrukturen i Sines och Leixões (38), eftersom deras verksamhet och kapacitetsutnyttjande då kraftigt ökar och därmed också leder till ett starkare rörelseresultat.
(161)
Slutligen anser Portugal, att Petrogal i sina prognoser visat att projektet kommer att ha en nyttjandeperiod av minst 30 år, vilket visar företagets långsiktiga åtagande i fråga om regionala, nationella och europeiska mål.
(162)
Investeringsprojektet kommer också att bidra till att öka det regionala humankapitalets potential. För att utbilda den personal som arbetar med investeringsprojektet, oavsett om det gäller nyanställda eller nuvarande personal, kommer strukturer för yrkeskvalifikationer och fortbildning att inrättas i samarbete med tekniska högskolan Alentejo Litoral (39) vid näringslivscentret inom Sines industri- och logistikområde (40) (Zils).
(163)
Vad gäller kopplingar till FoU-projekt och samarbete med universitetsvärlden, uppger Portugal att de två raffinaderierna är exempel på regionala utvecklingscentra för forskning och utbildning. Enligt Portugal väntas investeringsprojektet få positiva effekter och ha potential att leda till nya avtal mellan Petrogal och utbildningcentra på det vetenskapliga och tekniska området.
(164)
Portugals synpunkter på relationen mellan investeringen och antalet skapade arbetstillfällen är helt rimlig, särskilt med tanke på att raffineringssektorn är mycket kapitalintensivt och kräver mycket kvalificerad arbetskraft och omfattande investeringar i fortbildning av kvalificerad arbetskraft. När det gällde Repsol Polimeros Artensas petrokemiska projekt, som liknar ifrågavarande projekt, godkände kommissionen en hög stödnivå per skapat arbetstillfälle (41).
(165)
Efter kommissionens begäran att utarbeta en kostnads-nyttoanalys samt en projektbedömning som är jämförbar med den som krävs för större projekt som samfinansieras genom strukturfonderna (42), lade Portugal fram ett dokument som huvudsakligen syftar till att kvantifiera de sociala och ekonomiska fördelarna med investeringsprojektet. I dokumentet framhålls några ekonomiska effekter av de positiva bidrag som investeringen leder till, såsom skatteintäkter från projektet, direkt sysselsättning (skatteintäkter), indirekt sysselsättning (skatteintäkter), nya arbetstillfällen som ger ett minskat behov av utbetalt arbetslöshetsunderstöd, konsumtionsskatt (mervärdesskatt), minskningar av koldioxidutsläppen inom transport- och industrisektorerna, utebliven statlig upplåning utomlands som gör att räntekostnader undviks, frakt och liggetid (skatteintäkter), ytterligare inkomster för hamnen i Leixões, samt stöd till lokalsamhällets utveckling.
(166)
De lokala fördelarna med investeringsprojektet består i konsumtionsskatt (mervärdesskatt), ytterligare inkomster för hamnen i Leixões, samt stöd till lokalsamhällets utveckling (vilket totalt uppgår till 49 miljoner euro i nettonuvärde), medan återstående förmåner ska betraktas som ett nationellt värde (som totalt uppgår till 454 miljoner euro i nettonuvärde) som gynnar hela nationens ekonomi och därför endast delvis kommer de berörda regionerna till godo. Enligt antagandet att detta nationella värde är proportionellt fördelat över de portugisiska regionerna utifrån deras respektive ekonomiska tyngd (regionerna Norte och Alentejo motsvarade 34,8 procent av Portugals BNP under 2007), är de totala regionala fördelarna (som uppgår till 195 miljoner euro i nettonuvärde) mycket högre än kostnaden för det stöd som beviljas investeringsprojektet (vilket uppgår till 121 miljoner euro i nettonuvärde).
5.1.6 Synpunkter på stödets nödvändighet
(167)
Portugal underströk att stödet verkligen och på ett avgörande sätt bidragit till Petrogals beslut att investera, eftersom det var nödvändigt för företaget att säkerställa sin lönsamhet. Den 5 mars 2008 godkände Galps styrelse investeringsprojektet, efter att ha mottagit skrivelsen om stödberättigande från de nationella myndigheterna, utfärdad den 23 januari 2007. Det första åtagandet att beställa utrustning gjordes den 14 mars 2008, dvs. efter undertecknandet av avtalen med portugisiska staten den 10 mars 2008.
(168)
Utan stödet skulle investeringsprojektet inte ha genomförts, eftersom lönsamheten inte hade kunnat garanteras.
(169)
Under 2001 beslöt Galps styrelse att inte gå vidare med tidigare planer på modernisering av raffinaderiet i Matosinhos, eftersom avkastningen på det kapital som satsats i projektet understeg Galp Energias vägda genomsnittliga kapitalkostnad för dess raffineringsverksamhet.
(170)
Under 2005 omprövade Galps styrelse det strategiska tillfället att genomföra ett projekt inriktat på omställning av de två raffinaderierna. Efter att internt ha undersökt alternativa investeringsprojekt kunde omställningsprojektet för Sines och Matosinhos läggas fram för styrelsen för godkännande i mars 2008. Den interna avkastning som är förbunden med den nya investeringen på […] miljoner euro har beräknats till [8-10] procent utan stimulansåtgärder, närmare bestämt […] procentenheter över Galp Energias vägda genomsnittliga kapitalkostnad för raffineringsverksamhet (som ligger på [7-9] procent).
(171)
Beslutet i Galps styrelse i mars 2008 grundade sig på följande analys av den interna avkastningens betydelse för investeringsprojektet.
Tabell 3
Med stödet
Nettonuvärde
[100-150] miljoner euro
Avkastningsgrad
[9-11] procent
Utan stödet
Nettonuvärde
[1-50] miljoner euro
Avkastningsgrad
[8-10] procent
Källa: GALP.
(172)
Enligt överläggningarna i Galp Energias styrelse den 10 januari 2008 låg företagets vägda genomsnittliga kapitalkostnad och interna tröskelvärde för avkastningen (en riskpremie som läggs till kostnaden för kapital (43)) för leverans, raffinering och logistik på [7-9 procent] respektive [10-12] procent.
(173)
Portugal angav att både den vägda genomsnittliga kapitalkostnad och det interna tröskelvärde för avkastningen som fastställs av Galp Energia överensstämde med praxis inom raffineringssektorn och att tillämpningen av dessa ekonomiska kriterier är allmänt accepterat av alla stora företag inom sektorn. Till stöd för dessa påståenden försåg Portugal kommissionen med en tabell som utarbetats av Citigroup, Bloomberg och Broker Research under 2010, i vilken en jämförelse av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden görs mellan betydande företag som är verksamma inom sektorn.
(174)
Portugal vidhåller att investeringsbeslutet var och är förenligt med den praxis och de normala krav på lönsamhet som stödmottagaren måste uppfylla i alla sina projekt. För att bedöma lönsamheten används tröskelvärdet för avkastningen utöver begreppet vägd genomsnittlig kapitalkostnad som ett extra kriterium. Prognoser över framtida kassaflöden är i allmänhet inte ofelbara. Det finns alltid en osäkerhet (risk) förknippad med kassaflödesprognoser; ju längre fram i tiden de sträcker sig, desto större är risken att uppskattningen blir grov och innehåller fel. Det vanligaste sättet att hantera osäkerheten är att förse den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden med en riskpremie och använda denna som minsta lönsamhetsnivå för att klara av en investering (tröskelvärdet för avkastning). Skillnaden mellan tröskelvärde för avkastning och på den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden är därför den extra vinst som förväntas när investeringsbeslutet fattas, eftersom den medger den ytterligare risk som konstaterats i det förväntade framtida kassaflödet. Portugal påpekade att Galp Energia har använt sig av tröskelvärdet för avkastning i analysen av och besluten om sina investeringsprojekt sedan 2002. Det beslutades att det årets tröskelvärde för avkastning som tillämpas projekten skulle vara den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden plus [1-5] procentenheters marginal. År 2006 beslöt Galp Energia att beräkna tröskelvärdet för avkastning på ett något annorlunda sätt, varför man i stället för att addera [1-5] procentenheter till den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden valde att höja faktorn för den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden med [10-50] procent (kapitalkostnaden2006 + tröskelvärdet2006 = [1,1-1,5] x kapitalkostanden2006). Detta nya kriterium var resultatet av den interna vägningen eftersom det - med hänsyn till de olika nivåerna av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden inom respektive bransch - föreföll både lämpligare och enhetligare att i stället för ett absolut belopp tillämpa en procentsats på beräkningsunderlaget. Som en ytterligare förklaring försåg Portugal kommissionen med de olika vägda genomsnittliga kapitalkostnader och tröskelvärden som tillämpats av Galp Energia mellan 2002 och 2006 för varje sektor: försörjning och raffinering, saluföring av petroleumprodukter, prospektering och utvinning, gas och el.
(175)
Portugal hävdar, att Galps styrelse inte ansåg att ett projekt av denna omfattning med en avkastning så nära den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden var genomförbart, eftersom avkastningen då lätt kan bli lägre än referensvärdet. Styrelsen nådde fram till denna ståndpunkt med stöd i internationellt erkända standarder för projekt av denna typ och eftersom investeringen utmärks av stor osäkerhet i denna fas av den tekniska utveckling (inledande teknisk verksamhet och utformningen av denna).
(176)
Om beviljandet av skatteincitamentet i investeringsprojekt räknas in, skulle investeringsprojektets avkastning bli [9-11] procent, vilket mot bakgrund av investeringsprojektets strategiska natur ansågs vara ett godtagbart minimum för att godkänna genomförandet så att åtaganden kunde börja göras med leverantörer av utrustning.
(177)
Portugal har överlämnat en förteckning över alternativa investeringsprojekt som Petrogal kunde ha genomfört när beslutet om investeringsprojektet fattades. På grund av sina begränsade finansiella medel för nya investeringar konkurrerar flera av Galp Energias affärsområden med varandra om dessa medel och företaget tillämpar strikta urvalsregler.
(178)
Om avtalet med portugisiska staten inte hade undertecknats och investeringsprojektet inte genomförts, hade emellertid de båda raffinaderiernas konkurrenskraft oundvikligen försämrats. Portugal anser, att hade investeringsprojektet inte genomförts, skulle raffinaderierna kapacitetsutnyttjande ha sänkts till [80-90] procent för att hantera en eventuell negativ efterfrågeutveckling på marknaderna för bensin och eldningsolja (eftersom flera studier tyder på en avsevärd minskning av efterfrågan mellan 2008 och 2020, med minskningar i efterfrågan mellan [20-30] procent och [40 -50] procent). Raffinaderierna skulle ha bibehållit endast en mycket begränsad raffineringsmarginal. För att motverka detta skulle ett drastiskt omstruktureringsprogram med arbetskraftsnedskärningar ha genomförts.
(179)
Eftersom kommissionen ifrågasatte att Galps styrelse i sina beslut tagit hänsyn till förändringarna i företagsklimatet, uppmanades Portugal att inkomma med en ingående analys av det kontrafaktiska scenariot utan investeringsprojekt. För detta ändamål uppmanades Portugal att inkomma med investeringsprojektets interna avkastningsgrad med avseende på raffinaderiernas potentiella lönsamhet om investeringsprojektet inte hade ägt rum och med beaktande av de krympta raffineringsmarginalerna.
(180)
Portugals kontrafaktiska scenario sammanfattas i tabell 4:
Tabell 4
Lönsamhetskalkyl
Nytt slutgiltigt investeringsvärde
Med stödet
Netto-nuvärde
[200-250] miljoner euro
[150- 200] miljoner euro
Avkastningsgrad
[10-12] procent
[10-12] procent
Utan stödet
Netto-nuvärde
[100-150] miljoner euro
[100-150] miljoner euro
Avkastningsgrad
[9-11] procent
[9-11] procent
(181)
Enligt Portugal innebär inte ”det faktum att ett projekt kan vara mycket relevant för ett företag, även strategiskt, att det är det enda eller uppenbara projektet, om den interna avkastningen inte uppfyller minimikraven” (vilket var fallet 2001).
5.2 Portugals iakttagelser med avseende på synpunkter från tredje parter
(182)
Portugal vill framhålla den höga graden av deltagande från olika håll (kommuner, fackföreningar och sektoriella och industriförbund) och förteckningarna över samtliga anmärkningar som ökar värdet av investeringsprojektet i fråga om regional utveckling och energieffektivitet.
5.2.1 Iakttagelser med avseende på synpunkter från konkurrenterna 1 och 2
(183)
I sin ansökan av den 21 januari 2010 förklarar Portugal att marknaden för råmaterial till vakuumdestillation är mycket volatil och inte erbjuder den nödvändiga stabila tillgång på vakuumgasolja som krävs för att försörja en hydrokrackningsenhet av den storlek som finns i Sines. Vad gäller produktionen av restprodukter från hydrokrackning, bekräftar Portugal att den är i det närmaste obefintlig, eftersom isokrackningsteknik kommer att användas i hydrokrackningsenheten.
(184)
Portugal upprepar att projektet kommer att främja den regionala utvecklingen i missgynnade regioner (skapande och bevarande av sysselsättning, utbildning av arbetstagare, stordriftsfördelar, tekniköverföring, spridningseffekter m.m.), även om utvecklingen sker i befintliga raffinaderier, och denna ståndpunkt bekräftas av alla positiva synpunkter som inkommit. Vidare framhålls investeringsprojektets strategiska betydelse och miljövärde, för att bestrida synpunkter enligt vilka sysselsättningen är den enda regionala nyttan.
(185)
Vad gäller den tabell som utarbetats av konkurrent 1 (som är en tredje part), i vilken en jämförelse görs mellan ”stöd per skapat jobb” inom andra regionala projekt som fått särskilt stöd (se skäl 89), påpekar Portugal att den inte innehåller andra projekt inom raffinering eller annan kapitalintensiv industri. Därför kan investeringsprojektet inte jämföras med dem som redovisas i tabellen, utan bör jämföras med stödet till stora investeringsprojekt inom samma näringsgren (se kommissionens beslut av den 10 juli 2007 om statligt stöd i ärende N 898/06 - Repsol Polimeros och den 10 juli 2007 om statligt stöd i ärende N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, där förhållandet mellan stöd och skapade arbetstillfällen skulle vara jämförbart med Petrogals projekt).
(186)
Om förhållandet mellan indirekta arbetstillfällena och direkta arbetstillfällen jämförs med jämförbara projekt (t.ex. de projekt som nämns i skäl 185), erhålls likvärdiga uppgifter.
(187)
Portugal upprepar att Galps styrelse godkände investeringsprojektet - i mars 2008 - efter att - i januari 2007 - ha fått en skriftlig bekräftelse från de portugisiska myndigheterna om att investeringsprojektet berättigade till stöd. Därför beviljades stödet villkorligt (eftersom i synnerhet kommissionens godkännande krävdes) innan arbetet inleddes. Den första ordern lades i mars 2008, sedan stödavtalen undertecknats av Petrogal.
(188)
Portugal bestrider tredje parts synpunkter, enligt vilka Petrogal redan hade beslutat att sjösätta investeringsprojektet under 2006.
(189)
Portugal medger att genomförbarhetsstudier utfördes före det slutgiltiga beslutet. Även om sådan information är absolut nödvändigt för att Galps styrelse ska kunna fatta ett beslut, innebär det inte att styrelsen redan hade gjort det.
(190)
Portugal vidhåller att investeringsprojektet inte skulle ha genomförts utan stöd.
(191)
Portugal förklarar att investeringsprojekt hade en otillräcklig intern avkastningsgrad jämfört med den faktiska risken och attraktionskraften i andra projekt ([…]), vilket är avgörande för utvecklingen av Galp Energia. Detta innebär att investeringsprojektet inte skulle ha genomförts utan stöd.
(192)
Av de synpunkter som inkommit från tredje parter drar Portugal slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden inte är den portugisiska marknaden utan, åtminstone, den iberiska marknaden.
(193)
Portugal anger att Petrogals marknadsandelar för diesel (ledet efter raffinaderiledet samt handeln både utanför och inom detaljistledet) heller aldrig kommer att överstiga 25 procent, om den relevanta geografiska marknaden är Iberiska halvön eller större.
(194)
Portugal bekräftar att investeringsprojektet inte kommer att inverka på dieselmarknaden inom och utanför detaljistmarknaden, eftersom priset i ledet efter raffinaderiledet fastställs på affärsmässiga villkor: Petrogal anpassar sig efter andra priser. Om så inte vore fallet, skulle Petrogals kunder lätt kunna byta till importerade varor, eftersom det enligt Portugal inte finns några hinder (som avser teknik, tull, dokumentation, logistik (44) osv.) för import av diesel från andra medlemsstater. Portugisiska importkrav överensstämmer med EU:s krav.
(195)
Portugal har tillhandahållit sammanställda uppgifter om dieselimport (till sjöss och på land) till Portugal.
Tabell 5
Diesel: import och export
År
2006
2007
2008
2009
IMPORT
Totalt (kton)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Övriga
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
EXPORT
Totalt (kton)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Övriga
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Källa: DGEG (kursiveringar) och Petrogal.
(196)
Portugal besitter dessutom tillräcklig lagringskapacitet: Portugal lade fram uppgifter som visar att de olika aktörerna har vidtagit olika strategiska åtgärder (investeringar i lagringskapacitet eller förhyrning av lokaler) och att båda alternativ är möjliga och hållbara. De främsta aktörerna har inte ökat sin lagringskapacitet, trots de möjligheter som funnits på marknaden, utan indikerar att deras lagringskapacitet är tillräcklig för att understödja deras marknadsföringsverksamhet. Portugal visar att den totala dieselimporten fortlöpande har ökat samtidigt som exporten har minskat något. Detta är resultatet av marknadens fortlöpande tillväxt och den ständigt minskande lokala produktionskapaciteten. Dessutom återspeglar 2009 års siffror en olycka vid raffinaderiet i Sines som under flera veckor begränsade driften och produktionen vid raffinaderiet. Aktörerna måste öka sin import under samma år, vilket visar att det finns alternativa försörjningsalternativ.
(197)
Importen av diesel till Portugal under 2009 täckte 27,2 procent av den totala förbrukningen av dieselbränsle samma år. Under föregående år var den genomsnittliga dieselimporten i förhållande till den årliga dieselförbrukningen i Portugal (ungefär 5,4 miljoner ton) omkring 14 procent.
(198)
Därför betraktar Portugal den portugisiska dieselmarknaden som en öppen och konkurrensutsatt marknad, där handeln underlättas och priserna grundar sig på råoljepriset, raffineringskostnaderna och alternativet att importera till Platt-priser.
(199)
När det gäller tung nafta, anser Portugal att marknaden åtminstone motsvarar EES, eftersom Nafta är en produkt som handlas internationellt.
6. BEDÖMNING AV STÖDET
6.1 Förekomst av statligt stöd
(200)
Enligt artikel 107.1 i fördraget är, om inte annat föreskrivs däri, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(201)
Portugals stöd till Petrogal kommer att ges i form av skattelättnader. Stödet kan alltså anses tillhandahållas av medlemsstaten och med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(202)
Stödet beviljas ett enda företag, Petrogal, och är därför selektivt.
(203)
Stödet beviljas för en investering som leder till ökad produktion av diesel och tung nafta. Eftersom dessa produkter är föremål för handel mellan medlemsstaterna är det sannolikt att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Stödet till Petrogal befriar företaget från kostnader som det i normalfallet skulle ha behövt stå för själv. Följaktligen kommer Petrogal att få en ekonomisk fördel i förhållande till sina konkurrenter. Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen eftersom Petrogal och dess produktion gynnas på detta sätt.
(204)
Kommissionen anser följaktligen att stödet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EG-fördraget.
(205)
Sedan det slagits fast att stödet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste det undersökas om åtgärden kan anses vara förenlig med den inre marknaden.
6.2 Stödåtgärdens laglighet
(206)
Genom att anmäla stödet innan det genomförs har Portugal fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt artikel 108.3 i fördraget.
6.3 Rättslig grund för bedömningen
(207)
Eftersom syftet med stödet är att främja regional utveckling, utgörs grunden för bedömningen av stödets förenlighet med den inre marknaden av riktlinjerna och särskilt bestämmelserna i avsnitt 4.3 som avser stora investeringsprojekt, och de kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt som anges i meddelandet om ingående bedömning, såvida inte det formella granskningsförfarandet ger vid handen att de tröskelvärden som fastställs i punkt 68 a (marknadsandelsvillkoret) och punkt 68 b (kapacitetsökningsvillkoret och marknadsresultatsvillkoret) i riktlinjerna inte överskrids.
(208)
Kommissionen måste genomföra sin bedömning i tre steg:
-
För det första bedöma förenligheten med riktlinjernas allmänna bestämmelser.
-
För det andra kontrollera om marknadsandelsvillkoret samt kapacitetsöknings- och marknadsresultatsvillkoren i punkt 68 a och b (nedan kallade kriterierna i punkt 68 a och b) definitivt inte är uppfyllda.
-
För det tredje, beroende på resultatet av bedömningen i det andra steget, inleda en ingående bedömning.
6.4 Förenlighet med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna - bestyrkande av de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda granskningsförfarandet
(209)
Kommissionen har bedömt om stödet beviljades i överensstämmelse med riktlinjernas allmänna bestämmelser. Denna bedömning resulterade i iakttagelserna enligt nedan.
(210)
I beslutet om att inleda granskningsförfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida projektet utgör en nyinvestering eller kan betraktas som en ersättningsinvestering.
(211)
Kommissionen beaktade Portugals ståndpunkt, för vilken det redogörs i skälen 130 och 131, att investeringarna innebär en utvidgning av en befintlig anläggning samt en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning, och att investeringen därför kan betraktas som en nyinvestering enligt punkt 34 i riktlinjerna.
(212)
De nya vakuumdestilleringsenheten och viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos, och den nya vätekrackningsenheten i Sines kommer att fungera samtidigt med de ursprungliga befintliga raffineringsenheterna, och därför innebär investeringsprojektet inte en ersättning utan en utvidgning av produktionssystemet. Investeringsprojektet innebär dessutom en förändring av raffinaderierna genom att de förses med ny teknisk infrastruktur för konvertering av tyngre fraktioner av råolja till bensin och diesel.
(213)
Konkurrent 1 motsätter sig inte investeringens karaktär av nyinvestering men anser att investeringen utgör en ren utvidgning av en befintlig anläggning.
(214)
Kommissionen anser därför att investeringsprojektet utgör en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna, och att tvivlen när det gäller investeringsprojektets karaktär av nyinvestering har undanröjts.
(215)
I beslutet om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att kravet på en formell stimulanseffekt i fråga om stöd för särskilda ändamål enligt punkt 38 i riktlinjerna var uppfyllt. Kommissionen uttryckte tvivel särskilt om huruvida Portugals skriftliga bekräftelse att investeringsprojektet, efter noggrann kontroll, uppfyller villkoren för stödberättigande som fastställs för stödordningen (45) kan ersätta den föreskrivna avsiktsförklaringen.
(216)
Punkt 38 i riktlinjerna har följande lydelse: ”Det är viktigt att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena. Därför får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den myndighet som ansvarar för att administrera stödordningen senare har bekräftat skriftligen att projektet, efter en noggrann kontroll, i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleds. (…). När det gäller stöd för särskilda ändamål måste den behöriga myndigheten ha utfärdat en avsiktsförklaring, förenad med villkoret att kommissionen godkänner åtgärden, om att bevilja stöd innan arbetet med projektet inleds. Om arbetet påbörjas innan de villkor som fastställs i denna punkt har uppfyllts kommer projektet inte att vara stödberättigat.”
(217)
”Arbetets början” definieras i fotnot 40 i riktlinjerna som antingen inledningen av bygg- och anläggningsarbetena, eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning.
(218)
Kommissionen beaktade följande information som lämnats av Portugal:
-
Petrogal ansökte om stöd den 22 januari 2007.
-
Portugal bekräftade den 23 januari 2007 att stödprojektet i princip var stödberättigat.
-
Stödet godkändes av det portugisiska ministerrådet den 6 mars 2008, men stödet beviljas under förutsättning att kommissionen godkänner det och att Petrogal inte kommer att gynnas av stöd före 2011 (när investeringen har slutförts).
-
Petrogals styrelse gav den 8 mars 2008 tillstånd till beställning av utrustning.
-
Den första bindande beställningen gjordes den 14 mars 2008. Byggarbetena för investeringen inleddes i november 2008 i Sines och i januari 2009 i Matosinhos.
(219)
Kommissionen anser att de avtal om stöd mellan Portugal och Petrogal som undertecknades den 10 mars 2008 och offentliggörandet i den portugisiska officiella tidningen (46) av de resolutioner som ministerrådet antog den 6 mars 2008 i den portugisiska officiella tidningen minst motsvarar en avsiktsförklaring, och måste betraktas som strängare bevis för den formella stimulanseffekten än den avsiktsförklaring som krävs enligt punkt 38 i riktlinjerna. Dessa avtal om stöd undertecknades innan arbetet med investeringsprojektet inleddes.
(220)
Kommissionen konstaterar därför att tvivlen beträffande den formella stimulanseffekten har undanröjts.
(221)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel i fråga om stödets bidrag till den regionala utvecklingen. I detta sammanhang uttryckte kommissionen också tvivel om stödets nödvändighet och underströk att onödigt stöd sannolikt inte bidrar till regional utveckling och kan leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen (47).
(222)
Konkurrenterna 1 och 2 konstaterade att Petrogal skulle ha genomfört investeringsprojektet även utan stöd. Enligt deras mening är det en produktiv investering som i ekonomiskt hänseende bygger på obalansen mellan utbud och efterfrågan på diesel och möjligheten att få tillgång till tyngre och billigare råolja. Alla ekonomiska aktörer i hela EU genomför liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd.
(223)
Det måste därför bedömas om stödet är nödvändigt för att framkalla en verklig stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte skulle genomföras i dessa två stödområden eller om investeringsprojektet i alla händelser skulle ha genomförts. Kommissionen måste därför fastställa om stödet ändrade Petrogals beteende, så att företaget beslutade att genomföra ytterligare investeringar i de berörda regionerna.
(224)
Det förefaller som om det strategiska beslutet om att investera fattades 2006. Detta återspeglas i ett dokument som offentliggjordes av Galp Energia i oktober 2006 (48). Enligt Galp Energias årsrapport för 2006 fattade styrelsen beslut om investeringsprojektet den 23 januari 2007 (49) och den 5 mars 2008 (dvs. efter mottagandet av skrivelsen om stödberättigande från de nationella myndigheterna, daterad den 23 januari 2007). Styrelsen fattade det operativa beslutet om att beställa den första utrustningen för investeringsprojektet den 14 mars 2008.
(225)
Portugal uppgav att Petrogal inte genomförde investeringen förrän 2008 på grund av företagets otillräckliga ekonomiska bärkraft och att Galp Energias styrelse beslutade att gå vidare med beställningar av utrustning och anläggningar först efter att den portugisiska regeringen antog den relevanta resolutionen från ministerrådet.
(226)
Portugal hävdar att tillgången till statligt stöd var avgörande för Petrogals beslut att investera. Utan stöd skulle man ha avstått från att genomföra investeringsprojektet. Petrogal skulle ha genomfört en alternativ omstruktureringsplan för att anpassa sin verksamhet till de förändrade villkoren på marknaden och det förändrade läget när det gäller leverans av råolja. Dessutom skulle de tillgängliga finansiella resurserna ha utnyttjats för att investera i alternativa projekt utanför raffineringsverksamheten.
(227)
Portugal lämnade in handlingar som tillhör Petrogal, med en analys av investeringsprojektets förväntade interna avkastning och den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden, liksom en lista över möjliga alternativa investeringar som Galp Energia skulle ha kunnat genomföra med det tillgängliga kapitalet.
(228)
Kommissionen anser att de handlingar som överlämnades till Galp Energias styrelse den 23 januari 2007 och den 5 mars 2008 var avgörande för bedömningen av stödets nödvändighet, eftersom styrelsen fattade sitt beslut på grundval av dessa handlingar.
(229)
Enligt Portugal visade de beräkningar som lades fram för Galp Energias styrelse under 2008 på en intern avkastning för investeringsprojektet, utan stöd, på [8-10] procent. Denna interna avkastning ligger klart över Petrogals vägda genomsnittliga kapitalkostnad på [7-9] procent.
(230)
Portugal förklarade emellertid att Galp Energias styrelsebeslut byggde på ett tröskelvärde för avkastningen som infördes redan 2002. Detta tröskelvärde för den lägsta godtagbara avkastningen är den minsta avkastning på ett projekt som en beslutsfattare är villig att acceptera innan ett projekt påbörjas, med tanke på dess risk och alternativkostnaden för att avstå från andra projekt. För detta tröskelvärde används även uttrycken hurdle rate, cut-off rate och benchmark rate.
(231)
Från och med 2006, fastställdes det interna tröskelvärdet för raffinaderiverksamheten, till [110-150] procent av den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden, dvs. [10-12] procent. I normalfallet skulle det inte fattas något investeringsbeslut om den beräknade interna avkastningen inte överstiger denna tröskel. I detta leder stödet till en ökning av den interna avkastningen med [1-3] procentenheter, från [8-10] procent till [9-11] procent, vilket framgår av tabell 3 i skäl 171 som innehåller de beräkningar som lades fram för styrelsen under 2008. Även om den interna avkastningen efter justeringen efter beviljandet av stödet fortfarande ligger betydligt under det interna tröskelvärdet för avkastningen, ansåg Galp Energias styrelse att den extra säkerhetsmarginal som stödet medfört var tillräcklig för att slutgiltigt godkänna investeringsprojektet.
(232)
Tröskelvärdet för avkastningen är ett instrument som används av företag i beslutssituationer som innebär stora risker och det kan därför variera beroende på den risk som är förknippad med projekten. Tröskelvärdet kan också påverkas av den valuta i vilken den beräknas: I valutaområden med höga inflationsnivåer är tröskelvärdet för avkastningen högre än i områden med prisstabilitet.
(233)
Vid beslut om statligt stöd på området regionalstöd har man hittills inte använt begreppet tröskelvärde för avkastningen i frågor som rör nödvändigheten av stödet och stödets stimulanseffekt. Begreppet tröskelvärde för avkastningen nämns inte heller i meddelandet om ingående bedömning. Begreppet har dock använts i ett begränsat antal beslut om statligt stöd (t.ex. i kommissionen beslut av den 23 februari 2011 om statligt stöd i ärende N 204/10 - Sverige - FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn, ännu inte offentliggjort i EUT), som främst antagits enligt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (50), för projekt där risknivån är hög.
(234)
Portugal understryker att investeringsprojektet kännetecknas av flera risker som motiverar användningen av ett tröskelvärde för avkastningen. Investeringsprojektet är den största produktiva investering som någonsin genomförts i Portugal. Genomförandet av investeringsprojektet kommer att ta flera år. Det är synnerligen svårt att göra kostnadsberäkningar för investeringsprojektet: Portugal har presenterat siffror som visar att de ursprungliga kostnadsberäkningarna överskreds avsevärt i verkligheten. Eftersom investeringsprojektet är av långsiktig karaktär är det ytterst svårt att göra långtidsprognoser för marginalerna från raffinaderierna, särskilt med tanke på att traditionella bilar med förbränningsmotor kan komma ersättas av elektriska och andra bilar.
(235)
En empirisk studie (51) från 2006, där man analyserar över 100 tröskelvärden för avkastning (främst för nordamerikanska företag), som företagen själva rapporterat, visar på ett genomsnittligt tröskelvärde på 14,1 procent, och en absolut skillnad på 5 procentenheter mellan den vägda genomsnittliga kapitalkostnaden och tröskelvärdet, dvs. ca 155 procent av den genomsnittliga vägda kapitalkostnaden. Mot bakgrund av dessa uppgifter förefaller det tröskelvärde för avkastningen som Petrogal och Galp Energia tillämpar för raffinaderisektorn inte vara för högt.
(236)
Med tanke på dessa faktorer, särskilt med hänsyn till sektorns och ärendets särdrag (dvs. riskernas betydelse med tanke på investeringsprojektets omfattning och användningen på lång sikt), anser kommissionen att tröskelvärdet kan beaktas vid ett beslut om huruvida stödet var nödvändigt som ett incitament för att genomföra investeringsprojektet eller ej.
(237)
Konkurrenterna 1 och 2 bekräftade att det inte finns något riktmärke för sektorn när det gäller raffinaderiverksamhet. Konkurrent 1 uppgav dock att företaget anser att ett riktmärke (dvs. en avkastning) på 10 preocent skulle räcka till för att genomföra investeringsprojektet. Kommissionen konstaterar att detta riktmärke på 10 procent ligger mycket nära den interna avkastning efter beviljandet av stödet som presenterades för Galp Energias styrelse 2008, nämligen [9-11] procent. Kommissionen anser därför att stödet inte överstiger det belopp som en konkurrent skulle anse nödvändigt för att uppnå en godtagbar intern avkastning.
(238)
Det förefaller således som om stödåtgärden har lett till att den beräknade interna avkastningen närmar sig Petrogals tröskelvärde och det riktvärde som uppges av konkurrent 1. Den interna avkastningen efter beviljandet av stödet överstiger varken Petrogals tröskelvärde eller konkurrentens riktmärke, vilket tyder på att stödet inte var alltför stort. Det faktum att investeringsbeslutet fattades 2008 i en situation då den interna avkastningen efter beviljandet av stödet fortfarande låg betydligt lägre än det uppgivna tröskelvärdet för avkastningen räcker inte i sig till för att ifrågasätta tröskelvärdets betydelse. På grundval av tidigare uttalanden av Galp Energias styrelse är det uppenbart att den har varit medveten om att investeringsprojektet är strategiskt viktigt för att få ett slut på de minskande marginalerna i raffinaderiverksamheten. Även om tröskelvärdet inte uppnåddes helt förefaller denna strategiska faktor ha varit tillräcklig för att motivera en smärre avvikelse från tröskelvärdet.
(239)
Kommissionen anser därför att stödet var nödvändigt som ett investeringsstöd och att det inte översteg det belopp som var nödvändigt för ändamålet. I detta avseende är det inte helt korrekt att hävda att alla ekonomiska aktörer i hela Europa har genomfört liknande investeringar i raffinaderier utan statligt stöd. Kommissionen har till exempel analyserat andra stödåtgärder för liknande investeringar. Detta var särskilt fallet i kommissionens beslut N 283/04 (52) om en enhet för vätekrackning av destillat.
(240)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen, med hänvisning till punkt 10 i riktlinjerna om regionalstöd, tvivel om investeringsprojektets bidrag till regional utveckling särskilt med tanke på det begränsade antalet (150) arbetstillfällen som skapats i förhållande till stödbeloppet (160 miljoner euro), och om huruvida det förväntade bidraget till regional utveckling verkligen uppvägde stödets effekter på olika sektorer.
(241)
Kommissionen noterar, liksom även har påtalats av konkurrent 1, att stödbeloppet per skapat arbetstillfälle väsentligt överstiger stödbeloppet per arbetstillfälle i ärenden rörande stöd för särskilda ändamål under den senaste tiden (se skäl 89). I flera negativa beslut (53) har det konstaterats att bidraget till regional utveckling är otillräckligt på grundval av antalet skapade arbetstillfällen.
(242)
Portugal godtar att stödbeloppet per direkt arbetstillfälle som skapas är mycket högt, men anser att det beror på investeringsprojektets kapitalintensiva karaktär, vilket är kännetecknande för investeringar i sektorn. Kommissionen har tidigare godkänt tillämpning av stödordningar för denna sektor för projekt med individuell anmälan med ett ännu högre stödbelopp per skapat arbetstillfälle (54). Portugal anser att andra faktorer än stöd per direkt arbetstillfälle bör beaktas, t.ex. betydelsen av indirekt skapade arbetsplatser, tillfällig sysselsättning och andra därmed sammanhängande frågor.
(243)
I tidigare beslut har kommissionen alltid beaktat direkt skapande av arbetstillfällen. I ett antal beslut (55) har också indirekt skapande av arbetstillfällen tagits i beaktande.
(244)
Portugal hävdade ursprungligen att varje direkt arbetstillfälle som skapades (eller förlorades) skulle ge upphov till tre indirekta arbetstillfällen. Förhållandet 3: 1 motiverades med hänvisning till andra portugisiska fall i samma bransch (56) för vilka kommissionen tidigare godtagit liknande eller högre förhållanden. Potentialen för att skapa indirekta arbetstillfällen härrör från underhållsverksamheten, som troligen är den marknadsnisch som gynnas mest av projektet. Den är en följd av raffinaderiernas ökande tekniska komplexitet, som ger upphov till utläggning på entreprenad av tjänster som kräver allt mer specialiserade anställda och tekniker.
(245)
Till stöd för sitt påstående hänvisade Portugal till ett nyligen offentliggjort arbetsdokument från kommissionen om den petrokemiska industrin (57) där det anges att denna sektor sysselsätter direkt 100 000 människor i EU, men så många som 400 000-600 000 arbetstillfällen kan anses vara direkt beroende av EU:s raffinaderiindustri. I fotnot 41 i samma dokument nämns ytterligare 600 000 arbetstillfällen inom logistik och marknadsföring. På grundval av dessa uppgifter kan det vara motiverat med ett högre förhållande än 3:1, dvs. 4:1-6:1, och med hänsyn till skapandet av arbetstillfällen inom logistik och marknadsföring, rentav ett förhållande på 12:1.
(246)
Portugal visade också att Petrogal i ett kontrafaktiskt scenario, där inget stöd skulle beviljas och inget projekt genomföras, skulle ha omstrukturerat sina raffinaderier och skära ned sin personalstyrka, vilket innebär en förlust av 160 direkta arbetstillfällen. Kommissionen bör därför i sin bedömning av stödets bidrag till den regionala utvecklingen ta hänsyn till de 310 direkta arbetstillfällen som skapats eller bibehållits (58) och de ca 930 (59)-3 720 indirekta arbetstillfällen som investeringsprojektet ger upphov till, vilket skulle lindra effekterna av de alltför stora stödbeloppen per direkt arbetstillfälle.
(247)
Portugal underströk vidare att investeringsprojektet utgör den största enskilda investeringen i Portugal någonsin och kommer att skapa 3 000 tillfälliga arbetstillfällen i de berörda regionerna under uppbyggnadsfasen.
(248)
I tidigare beslut (60) om att godkänna regionalstöd för särskilda ändamål, hänvisade kommissionen dessutom till betydelsen av följande faktorer:
-
Ökning av de anställdas inkomster (skapa bättre betalda direkta och indirekta arbetstillfällen).
-
Social välfärd i regionen (genom bättre miljö- och levnadsvillkor, sponsring av lokala evenemang).
-
Förstärkning av humankapitalets potential (genom utbildning och program på forskarnivå).
-
Bidrag till FoU samt teknik- och kunskapsöverföring (till följd av uppgraderingsinvesteringen).
-
Ökad verksamhet för underleverantörer i de berörda områdena.
-
Bättre användning av befintliga hamnanläggningar.
Dessa faktorer är definitivt positiva inslag som kan beaktas vid bedömningen av stödets och investeringsprojektets bidrag till den regionala utvecklingen i Portugal.
(249)
I synpunkterna från Portugal och flera berörda parter hänvisar man därför till andra viktiga bidrag till regional utveckling i fråga om sociala och miljömässiga effekter, ökad utbildning och avtal med högskolor.
(250)
Portugal hänvisade också till utvecklingen av leveranskedjan och effekterna av byggandet av nya enheter på industristrukturen i landet, med konsekvenser för anläggnings- och byggnadsarbeten samt montering inom maskinindustrin. Detta är förvisso en positiv inverkan, men den är endast av tillfällig eller allmän karaktär (se skäl 154).
(251)
Kommissionen beaktar de varaktiga positiva spridningseffekter av investeringsprojektet i de berörda regionerna som Portugal har visat på. I synnerhet raffinaderiernas förväntade långa livslängd (de förväntas vara operativa i minst 30 år), den positiva inverkan på underleverantörsbranscherna, den betydande mängden utbildning och antalet avtal med skolor och universitet pekar raffinaderiernas betydelse i de berörda regionerna. Även om en stor del av dessa positiva spridningseffekter redan föreligger eftersom raffinaderierna finns där sedan lång tid tillbaka, kan man hålla med om att investeringarna leder till en förbättrad roll för Petrogal i Sines- och Oportoområdet.
(252)
Portugal lade även fram en kostnads-nyttoanalys av stödprojektet. Syftet med en kostnads-nyttoanalys är att gå utöver investerarens analys av projektets lönsamhet, och att beakta alla de (diskonterade) sociala kostnader och fördelar som projektet ger upphov till. I detta sammanhang innebär en kostnads-nyttoanalys en kvantifiering av de förväntade fördelarna, inbegripet skatteintäkterna från den direkta och indirekta sysselsättningen, utebliven utbetalning av arbetslöshetsbidrag (till följd av bevarad sysselsättning), konsumtionsskatteintäkter, ytterligare intäkter för Leixões hamn, direkt stöd till lokalsamhällen osv.
(253)
Kostnads-nyttoanalysen utmynnar i slutsatsen att stödet är mycket gynnsamt för Portugal. Kostnads-nyttoanalysen har självfallet en vidare geografisk omfattning än regionerna Norte och Alentejo som direkt berörs av investeringsprojektet. Om de nationella fördelarna överförs proportionellt till de berörda regionerna enligt deras respektive ekonomiska tyngd, erhåller regionerna Norte och Alentejo 34,8 % av de nationella fördelarna.
(254)
Portugal poängterade också att stödet och investeringarna till följd av detta hade fått positiva effekter på andra politikområden än regional utveckling. Portugal framhöll den strategiska betydelsen av investeringsprojektet på nationell nivå och när det gäller säkerheten i den europeiska energiförsörjningen. Dessa positiva effekter inbegriper ett minskat importberoende, ett svar på den ökande efterfrågan på diesel, en förbättring av energieffektiviteten i båda raffinaderierna och en positiv inverkan på miljön. Dessa argument kan inte beaktas vid bedömningen av detta stöds bidrag till den regionala utvecklingen.
(255)
Trots de uppenbara oproportionerliga stödbeloppen per direkt arbetstillfälle som skapas, visar de positiva indirekta effekterna (indirekta arbetstillfällen, spridningseffekter, skapande av arbetstillfällen med hög inkomst, stärkande av humankapital, förbättring av socialt välbefinnande) på ett bidrag till regionerna Alentejo och Norte som inte kan anses försumbart. Kommissionen anser därför att dess ursprungliga tvivel om detta stöds bidrag till den regionala utvecklingen har undanröjts.
(256)
Vidare framgår det av avsnitten nedan om tillämpningen av punkt 68 a och b att de negativa effekterna av stödet på olika sektorer är begränsade, eftersom de marknader som berörs av investeringsprojektet inte är underpresterande, och de är inte på tillbakagång vare sig absolut eller relativt sett. Petrogal har inte heller en stor marknadsandel på den relevanta marknaden i ledet efter raffinaderiledet som skulle kunna missbrukas genom konkurrensbegränsande beteende. Ersättningen av importen av tung nafta till aromatindustrin har begränsade effekter på leverantörerna inom EES-området. Kommissionen anser därför att dess ursprungliga tvivel när det gäller att de negativa effekterna av stödet på olika sektorer inte skulle uppvägas av stödets förväntade bidrag till regional utveckling har undanröjts.
(257)
I enlighet med punkt 9 i riktlinjerna är Petrogal inte ett företag i svårigheter i den mening som avses i kommissionens meddelande om gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (61).
(258)
I enlighet med punkt 39 i riktlinjerna överskrider Petrogals eget bidrag till de stödberättigande kostnaderna 25 % (se skäl 36).
(259)
I enlighet med punkt 50 i riktlinjerna beräknas de stödberättigande utgifterna för investeringsprojektet på grundval av de stödberättigande investeringskostnaderna (se skäl 35).
(260)
I enlighet med punkterna 71-75 i riktlinjerna iakttas reglerna för kumulering av stöd (se skäl 43).
(261)
I enlighet med punkt 40 i riktlinjerna ska stödet beviljas under förutsättning att Petrogal upprätthåller investeringsprojektet i de berörda regionerna under en period av fem år efter det att projektet slutförts.
(262)
Kommissionen anser därför att stödet är förenligt med riktlinjernas allmänna bestämmelser.
6.5 Förenlighet med kriterierna för stora investeringsprojekt - bestyrkande av de tvivel som uttrycks i beslutet om att inleda förfarandet
(263)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel på att investeringsprojektet kan betraktas som ett enda investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna, trots att raffinaderierna inte befinner sig i omedelbar geografiska närhet till varandra.
(264)
Även om de två raffinaderierna inte ligger nära varandra geografiskt anser Portugal att det finns starka ekonomiska, funktionella och strategiska band mellan dem. Utan investeringar i vakuumdestilleringsenheten i Matosinhos skulle den därmed sammanhängande investeringen i hydrokrackningsenheten i Sines inte vara möjlig, på grund av risken för frekventa brister på marknaden för vakuumgasolja (insatsvara för hydrocrackning). Portugal anser därför att de starka funktionella kopplingarna gör raffinaderierna ekonomiskt odelbara.
(265)
Konkurrent 1 ifrågasätter denna metod, eftersom denne anser att investeringsprojektets fasta tillgångar är ekonomiskt delbara.
(266)
Enligt en av de synpunkter som inkommit från tredje parter i samband med beslutet om att inleda förfarandet är den ökade produktionen av tung nafta avgörande för La Seda-koncernens genomförande av en investering i Sines. Kommissionen har undersökt om La Sedas investering skulle kunna utgöra ett enda investeringsprojekt tillsammans med investeringen i Matosinhos. Portugal har bekräftat att den ökade produktionen av tung nafta kommer att användas enbart av Petrogal internt och att tung nafta inte kommer att säljas till tredje part. Kommissionen drar därför slutsatsen att investeringsprojektet inte utgör ett enda investeringsprojekt tillsammans med La Sedas investeringsprojekt.
(267)
Punkt 60 i riktlinjerna avser investeringsprojekt som på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå den nedtrappningsmekanism som minskar det högsta tillåtna stöd som kan tillämpas på investeringsprojekt som överskrider 50 miljoner euro. I detta särskilda fall har kommissionen kontrollerat att den stödnivå som tillämpas (12,43 % av nettonuvärdet) ligger under den maximala stödnivå som borde ha tillämpats om investeringsprojekt betraktas som ett enda investeringsprojekt (14,28 % av nettonuvärdet) och är därför lägre än den högsta tillåtna stödnivå som skulle ha kunnat tillämpas på de två projekten var för sig. Den högsta stödnivån, har därför iakttagits, även om det skulle röra sig om ett enda investeringsprojekt, och kommissionen konstaterar att det inte är nödvändigt att fastställa om de två projekten i Sines och Matosinhos utgör ett enda investeringsprojekt eller inte, trots deras geografiska avstånd till varandra, eftersom frågan inte påverkar bedömningen av förenligheten av stödet på grundval av riktlinjerna för regionalstöd.
(268)
Beräkningen av stödnivån enligt punkt 67 i riktlinjerna beror på om investeringsprojekt betraktas som ett enda eller snarare två separata investeringsprojekt. I det senare fallet, om investeringarna på de två orterna betraktas var för sig, ska man vid beräkningen av stödnivån ta hänsyn till de två olika regionala stödtak som gäller för Sines (40 %) respektive Matosinhos (30 %).
(269)
Enligt Portugals anmälan uppgår de planerade totala stödberättigande kostnaderna för investeringsprojektet till ett nominellt värde av 1 058 934 146 euro ([ ] euro för investeringen i Sines och [ ] euro för Matosinhos).
(270)
Nettonuvärdet av investeringen i Sines uppgår till [ ] euro för ett planerat stödbelopp på [ ] euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå för detta raffinaderi på 13,12 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den justerade högsta stödnivån på 15,94 procent.
(271)
Nettonuvärdet av investeringen i Matosinhos uppgår till [ ] euro för ett planerat stödbelopp på [ ] euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå för detta raffinaderi på 10,66 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den justerade högsta stödnivån på 14,68 procent
(272)
I beslutet om att inleda förfarandet undersökte kommissionen stödnivåerna i de båda regionerna (40 procent i Sines och 30 preocent i Matosinhos), och räknade om den högsta tillåtna stödnivån genom att beakta investeringen (i nuvarande nettovärde) i förhållande till den totala investeringen i regionen. Resultatet blev en stödnivå på 37,18 procent, vilket motsvarar en justerad högsta stödnivå på 14,21 procent.
(273)
Även om investeringsprojektet hade betraktats som ett enda investeringsprojekt skulle nettonuvärdet för de sammanlagda investeringskostnaderna uppgå till 974 064 894 euro. De totala planerade stödet skulle uppgå till 121 091 314 euro i nettonuvärde, vilket motsvarar en stödnivå på 12,43 procent bruttobidragsekvivalent, vilket är lägre än den tidigare beräknade justerade högsta stödnivån på 14,21 procent.
(274)
Eftersom stödnivån, uttryckt i bruttobidragsekvivalent med beaktande av reglerna om nedtrappning av stödet, skulle ligga under den justerade högsta stödnivån anser kommissionen att den föreslagna stödnivån för investeringsprojektet är förenlig med punkt 67 i riktlinjerna.
(275)
Portugal har försäkrat att det maximala stödbelopp och den maximala stödnivå som fastställs i detta beslut inte kommer att överskridas, även om de stödberättigande kostnaderna skulle öka eller minska.
(276)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel rörande vissa frågor rörande bedömningen av stödet i enlighet med de regler som fastställs i punkt 68 a och b i riktlinjerna. Det rörde sig om
-
huruvida de produkter som berörs av investeringsprojektet uteslutande var diesel och tung nafta, vilket Portugal har hävdat, eller också andra raffinaderiprodukter, med tanke på raffinaderiprodukternas potentiella utbytbarhet på utbudssidan och det faktum att tung nafta kan anses vara en mellanprodukt i den mening som avses i punkt 69 i riktlinjerna,
-
huruvida den relevanta produktmarknaden är ledet efter raffinaderiledet för både diesel och tung nafta, i enlighet med vad Portugal har hävdat,
-
huruvida de relevanta geografiska marknaderna för de berörda produkterna måste avgränsas till att omfatta det egna landet, regionen (Iberiska halvön) eller EES-området,
-
huruvida stödmottagaren, Petrogal, samt Galp Energia och ENI-koncernerna som Petrogal tillhör, har en andel på över 25 procent av någon av de relevanta marknaderna (punkt 68 a i riktlinjerna), och
-
för alla berörda produkter, huruvida den produktionskapacitet som skapas genom investeringsprojektet motsvarar mer än 5 procent av någon av de relevanta marknaderna, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen och, om så är fallet, huruvida den genomsnittliga årliga tillväxten av den berörda produkten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat under den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES-området.
(277)
I skälen 278-311 gör kommissionen en förnyad bedömning av huruvida tröskelvärdena i punkt 68 a och b överskrids, i syfte att besluta om en ingående bedömning av investeringsprojektet är nödvändig. För det första granskas de produkter som berörs och anses beröras av investeringsprojektet. För det andra identifieras de relevanta produktmarknaderna. För det tredje analyseras om bedömningen bör ske i ledet efter raffinaderiledet eller på eller utanför detaljistmarknaden. I skälen 312-344 fastställs produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden, varefter den relevanta produktmarknaden bedöms med avseende på Petrogals relevanta marknadsandel. Slutligen riktas analysen in på om ökningen av produktionskapaciteten överstiger 5 procent av den relevanta synliga konsumtionen i EES-området på en marknad där ökningen av den synliga konsumtionen av de berörda produkterna ligger under den förväntade nivån.
(278)
Punkt 69 i riktlinjerna har följande lydelse: ”Den berörda produkten är i regel den produkt som omfattas av investeringsprojektet. Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kan den berörda produkten utgöra produkten i senare led …” I fotnot 64 i samma punkt anges att ”om ett investeringsprojekt omfattar tillverkning av flera olika produkter måste var och en av dessa produkter beaktas.”
(279)
I beslutet om att inleda förfarandet fastställde kommissionen diesel och tung nafta som produkter vilka direkt berörs av investeringsprojektet. Eftersom det föreföll som om hela produktionen av tung nafta användes i Petrogals tillverkning av naftaderivat, ansågs också naftaderivat som en berörd produkt. Kommissionen godtog också Portugal påstående att de andra horisontellt närstående produkter som tillverkats av sådana raffinaderier (bensin, LPG, brännolja, flygbränsle och bitumen) inte påverkades av investeringsprojektet.
(280)
Kommissionen noterar Portugals förklaring att raffinaderier fungerar enligt principen om framställning av flera produkter där insatsvaran råolja, omvandlas till en mängd mellanprodukter (t.ex. tung nafta, vakuumgasolja) och slutprodukter (t.ex. bensin, diesel). Många av mellanprodukterna återanvänds omedelbart som insatsvaror inom de olika stegen i raffinaderiprocessen medan andra säljs på marknaden eller används som insatsvaror i den första generationen av den petrokemiska industrin, t.ex. tung nafta för produktion av aromater. De tekniska produktionsfunktionen beror särskilt på vilken typ av råolja som används (alla typer av råolja kan inte bearbetas i vissa anläggningar) och raffinaderiets exakta tekniska konfigurering. Ett vinstmaximerande raffinaderi försöker optimera sina vinster över hela spektrumet av produkter,”raffineringsmarginalen”, genom att anpassa framställningen av de olika produkterna med hänsyn till tekniska begränsningar på grund av produktionsfunktionen (och vilken typ av råolja som används) samt insatsvaru- och producentpriserna. Möjligheterna att anpassa ett raffinaderis befintliga konfigurering utan ytterligare investeringar är mycket begränsade.
(281)
Raffinaderisektorn har drabbats av strukturella förändringar under det senaste årtiondet. Lättare typer av råolja har blivit mer och mer sällsynta och ersätts allt oftare med tyngre typer av råolja. Samtidigt har marknadens efterfrågan på diesel (en allt vanligare ersättning för bensin som drivmedel) vuxit snabbt. Däremot har efterfrågan på brännolja, som används för elproduktion och sjötransporter, minskat och förväntas minska ytterligare (eftersom den för dessa ändamål ersätts med miljövänligare teknik). EU är en nettoimportör av diesel och exportör av bensin (främst till den amerikanska marknaden, som förväntas minska).
(282)
Såsom förklarats av Portugal och bekräftats av konkurrenterna 1 och 2 är den ekonomiska drivkraften för investeringsprojektet dels att raffinaderiet ska kunna behandla tyngre typer av råolja, dels att ändra raffinaderiernas konfigurering så att de kan producera mer diesel och mindre brännolja.
(283)
Såsom beskrivs i avsnitt 2.2 är diesel och tung nafta de produkter som direkt berörs av investeringsprojektet. Investeringsprojekt kommer att öka produktionen av diesel (på bekostnad av eldningsolja) samt av tung nafta, som enligt Portugal är en oundviklig bieffekt till följd av tekniska faktorer. Kommissionen godtar Portugals påstående att de andra horisontellt närstående produkter som framställs av raffinaderierna (bensin, LPG, brännolja, flygbränsle och bitumen) inte påverkas av investeringsprojektet.
(284)
Kommissionen konstaterade emellertid i det formella granskningsförfarandet att investeringen i den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos också kommer att leda till produktion av vakuumgasolja. Den ökade produktionen av diesel kommer att ske i Sines, där den nya hydrocrackningsenheten som insatsvara kommer att använda den vakuumgasolja som produceras i raffinaderierna i Matosinhos och Sines. Vakuumgasoljan måste följaktligen också anses som en produkt som direkt berörs av investeringen, eftersom investeringsprojektet leder till en avsevärd ökning av produktionen av vakuumgasolja i raffinaderiet i Matosinhos.
(285)
Portugal hävdade att vakuumgasoljan enbart kommer att användas som insatsvara för hydrocrackningsenheten i Sines. Den bör därför betraktas som en mellanprodukt för den ökade produktionen av diesel och inte bedömas separat. Portugal uppgav också att en hydrokrackningsenhet av den storlek som det rör sig om i Sines behöver en stabil och säker försörjning av insatsvaran, som inte kan tryggas genom inköp av de nödvändiga mängderna på marknaden. Detta beror på att den öppna marknaden för vakuumgasolja som insatsvara, en spotmarknad, har en begränsad storlek och är mycket föränderlig. Leveranserna av vakuumgasolja från Matosinhos till Sines innebär därför inte att eventuella leveranser från en tredje part är uteslutna.
(286)
Kommissionen godtar att vakuumgasolja betraktas som en mellanprodukt och att en betydande del av produktionen av vakuumgasolja inte säljs på marknaden (varvid eventuella leveranser från tredje part inte är uteslutna). I detta fall man, i enlighet med punkt 69 i riktlinjerna för regionalstöd, sluta sig till att den berörda produkten för den nya vakuumdestilleringsenheten och den nya viskositetsreduktionsenheten i Matosinhos är produkten i senare led, nämligen diesel.
(287)
Kommissionen noterar också att konkurrent 1 anser att restprodukterna från hydrokrackningen kan anses vara en produkt som berörs av investeringsprojektet (se skäl 92). Eftersom Portugal har förklarat att framställningen av dessa restprodukter, på grund av användningen av isokrackningsteknik är i det närmaste betydelselös (se skäl (183)), betraktar kommissionen inte restprodukter från hydrokrackning som den berörda produkten.
(288)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida diesel och nafta var de enda berörda produkterna, och pekade på det faktum att nafta kan betraktas som en mellanprodukt enligt punkt 69 i riktlinjerna, och att naftaderivat kan anses vara berörda produkter och kan komma att behöva granskas i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(289)
Portugal har lämnat följande förklaringar:
-
Begreppet nafta omfattar både tung och lätt nafta. Tung och lätt nafta är inte utbytbara, både när det gäller tillverkningen och användningsområdena.
-
Tung nafta är en produkt som används som insatsvara i raffineringsprocesser och vid tillverkning av ett stort antal kemiska produkter, inte bara vid framställning av aromater.
-
Investeringsprojektet leder till ökad produktion av tung nafta i raffinaderiet i Sines: det rör sig om en ökning på [200-250] kiloton per år.
-
Största delen av den tunga nafta som produceras i raffinaderiet i Sines transporteras till Petrogals raffinaderi i Matosinhos där den bearbetas, tillsammans med tung nafta som importeras från andra länder och tung nafta som produceras på plats i Matosinhos (i genomsnitt [650-700] kiloton under perioden 2007-2009), till reformat (62). Den sammanlagda volymen av tung nafta som används vid raffinaderiet i Matosinhos för att framställa reformat är [1 000-1 050] ton (i genomsnitt under perioden 2007-2009).
-
Av den sammanlagda ytterligare produktionen i Sines av [200-250] kiloton tung nafta transporteras [100-150] kiloton till Matosinhos (resten används som insatsvara i hydrokrackningsprocessen i Sines) för att ersätta [100-150] kiloton importerad tung nafta. Importvolymen på [250-300] kiloton före investeringen minskas till [100-150] kiloton, dvs. med [50-60] %.
-
92 % av importen av tung nafta under 2009 kommer från länder utanför EES-området och 8 % från EES-området (63).
-
Matosinhosraffinaderiets egen produktionskapacitet för tung nafta (i genomsnitt [650-700] kiloton) under perioden 2007-2009 ändras inte till följd av investeringsprojektet.
-
Reformat är en mellanprodukt för framställning av aromater.
-
Produktionskapaciteten av reformater ändras inte till följd av investeringen.
-
De reformater som produceras i Matosinhos används som insatsvara i Petrogals anläggning för framställning av aromater i Matosinhos.
-
Aromatanläggningen producerar ett stort antal primära aromater eller naftaderivat, i synnerhet bensen, toluen, ortoxylen, paraxylen och lösningsmedel.
-
Aromatanläggningens produktionskapacitet (en genomsnittlig försäljning på [400-450] kiloton under perioden 2007-2009) ändras inte till följd av investeringsprojektet, och ingen utvidgning har planerats.
-
Aromatanläggningen är en oberoende affärsenhet; det interna priset på tung nafta är importpriset på tung nafta, och så kommer även att vara fallet efter investeringen. Försäljningspriset på reformater till aromatanläggningen beräknas både nu och efter investeringen som [10-20] procent av importpariteten för nafta (CIF NEW) och [80-90] procent av exportpariteten för bensin (RBOB Förenta staterna), och transportkostnaderna från Sines till Porto.
-
Råvarukostnaderna (tung nafta) utgjorde omkring [90-100] procent av de totala tillverkningskostnaderna för aromatproduktionen. Tilläggsproduktionen av tung nafta i Sines står för ungefär 14 proecent av den sammanlagda mängd tung nafta som bearbetas till reformat.
-
De primära aromaterna säljs på marknaden till den petrokemiska industrin, till marknadspris. Petrogal, som har en marknadsandel på mindre än [0-5] procent måste anpassa sig till priserna på EES-marknaden för aromater. Den totala omsättningen för Petrogals aromatanläggning uppgick till ungefär [ ] miljoner euro under 2009. Efter det att investeringen har avslutats skulle [ ] % av omsättningen (cirka [ ] miljoner euro på grundval av 2009 års omsättning) härröra från tilläggsproduktionen av tung nafta i Sines.
(290)
Kommissionen konstaterar att konkurrent 1 anser att tung nafta är en mellanprodukt och att bedömningen bör omfatta naftaderivat som berörda produkter.
(291)
För att kunna besluta om en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b ska utföras i fråga om naftaderivat måste det göras en tolkning av ordalydelsen i punkt 69 i riktlinjerna. I punkt 69 anges att den berörda produkten kan utgöra produkten i senare led när den produkt som omfattas av investeringsprojektet är en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden. Denna formulering syftar på situationer där den snedvridande effekten av stödet för konkurrenterna inte är kännbar, eller bara delvis kännbar, på marknaden för mellanprodukten, och överförs till den slutliga produktmarknaden. På grundval av de upplysningar som lämnats av Portugal om definitionen av de berörda produkterna anser kommissionen att stödet påverkar varken produktionsvolymerna, produktionskostnaderna eller prissättningsbeteendet för Petrogals aromatanläggning. Dessutom är tilläggsmängden tung nafta som produceras i Sines endast av mindre betydelse jämfört med de totala mängden tung nafta som används för att producera reformat. Kommissionen anser därför att aromatmarknaden inte alls, eller endast mycket marginellt indirekt (genom en indirekt minskning av importpriset på nafta, se följande avsnitt) påverkas av stödet till investeringsprojektet.
(292)
Kommissionen anser därför att det inte är lämpligt att genomföra en granskning av aromatmarknaderna i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(293)
Samtidigt anser kommissionen att stödet kan påverka naftamarknaden, eftersom investeringsprojektet gör det möjligt att ersätta importen och tvingar leverantörer att finna andra avsättningsmöjligheter på marknaden för tung nafta. Kommissionen har därför utfört en granskning i förhållande till punkterna 68 a och 68 b när det gäller tung nafta som berörd produkt.
(294)
Enligt punkt 69 i riktlinjerna omfattar den relevanta produktmarknaden den berörda produkten och de produkter som anses utgöra substitut till denna, antingen av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och avsedda användningsområde) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar).
(295)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte fatta ett avgörande om den relevanta marknaden för de berörda produkten eller de berörda produkterna, på grund av svårigheterna att definitivt fastställa förteckningen över de berörda produkterna.
(296)
I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att det ur konsumenternas synvinkel inte fanns något substitut för diesel. När det gäller utbudssidan fanns det dock tvivel rörande utbytbarheten inom produktionen av diesel, eftersom man i flexibla produktionsanläggningar skulle kunna tillverka andra typer av produkter (huvudsakligen bensin) genom att ändra raffinaderiernas konfigurering.
(297)
För att skingra dessa tvivel hävdade Portugal att kommissionens koncentrationsbeslut (64) som kommissionen hänvisar till, avser en annan situation när obalansen mellan tillgång och efterfrågan på bensin- och dieselmarknaderna var mycket mindre betydande än i dag och det därför fortfarande fanns utrymme att byta mellan produktion av dessa båda produkter. Enligt Portugal innebär den betydande ökningen av efterfrågan på diesel att denna valmöjlighet inte längre finns och att det i dag inte finns någon extra kapacitet för att tillgodose efterfrågan.
(298)
Även om denna förklaring inte helt utesluter möjligheten att anläggningar för produktion av diesel skulle kunna användas för produktion av bensin förefaller det orealistiskt att tro att ett företag skulle kunna satsa över 1 miljard euro för att öka sin kapacitet att producera bensin när det finns ett överutbud i Europa när det gäller produktion av denna vara. Olika undersökningar (65) visar på en nedgång i efterfrågan på bensin och restbränsleolja och en ökning av efterfrågan på diesel på den europeiska marknaden för motorbränsle. Denna förskjutning i efterfrågemönster har medfört att raffinaderier som producerar för stora mängder av produkter för vilka efterfrågan och värdet minskar och otillräckliga mängder av produkter för vilka efterfrågan och värdet ökar (66). Förbrukningen av bensin i Europa beräknas sjunka betydligt under perioden 2010-2030, som ett resultat av övergången från bensin- till dieselfordon och införandet av alternativa energikällor. Tillgängliga studier visar också att efterfrågan på bensin kommer att minska till följd av användningen av mer energieffektiva fordon i Förenta staterna (den viktigaste exportmarknaden för det europeiska produktionsöverskottet) och den roll som eldrivna fordon förväntas spela i framtiden.
(299)
Kommissionen anser därför att den berörda produkten i detta specifika fall, för denna typ av investeringar och mot bakgrund av utvecklingen på produktmarknaden på medellång sikt, även ur utbudssidans synvinkel, bör anses vara diesel.
(300)
Den andra relevanta produktmarknad som bör granskas med avseende på berörd produkt är marknaden för tung nafta. I raffinaderiet i Sines är produktionen av tung nafta en biprodukt av dieselproduktionen, som utgör drivkraften bakom investeringen. Tung nafta används i produktionen av ett flertal olika kemiska produkter, inte bara vid framställning av aromater. På dess allmänna användningsområden kan den inte ersättas med något substitut. Kommissionen anser därför att marknaden av tung nafta är den relevanta produktmarknaden vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(301)
Följaktligen anser kommissionen att de relevanta produktmarknaderna vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b är produktmarknaderna för diesel och tung nafta. I informationssyfte presenteras nedan även uppgifter för naftaderivat.
(302)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte fatta ett avgörande om huruvida dessa marknader bör bedömas i ledet efter raffinaderiledet eller inom eller utom detaljistledet.
(303)
Konkurrenterna 1 och 2 anser att den relevanta produktmarknaden ska utvidgas till att omfatta dieselförsäljning inom och utanför detaljistledet (se skälen 93 och 116). Portugal anser att den korrekta nivån för bedömningen för fall av statligt stöd är ledet efter raffinaderiledet. I bestämmelserna i riktlinjerna fastställs inte på vilken nivå granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b i riktlinjerna, särskilt punkt 68 a, ska göras.
(304)
Beroende på vilken fråga som ska analyseras, och den möjliga orsaken till skada, bedöms inom konkurrenspolitiken konkurrenssituationen på marknaderna på olika nivåer, tillverkningen, distributionen (grossistledet) och detaljistledet. T.ex. för bilindustrin utgörs marknadsaktörerna av konsumenter och enskilda bilhandlare i detaljistledet, bilhandlare och bildistributörer utanför detaljistledet, och tillverkare och distributörer i tillverkningsledet. För de produkter som omfattas av detta beslut är marknadsaktörerna t.ex. bilägare och bensinstationer i detaljistledet, bensinstationer och distributörer utanför detaljistledet och raffinaderier och distributörer i ledet efter raffinaderiledet.
(305)
Tillverkningsledet motsvaras i detta beslut av ledet efter raffinaderiledet. Portugal bekräftade att marknaden i ledet efter raffinaderiledet motsvarar den totala dieselmarknaden. Enligt Portugal omfattar begreppet försäljning i ledet efter raffinaderiledet all försäljning i stora partier på spotförsäljningsbasis (direkt vid raffinaderiporten) till oljeföretag (inbegripet Galp Energias egna bolag), handlare, återförsäljare eller större industrikunder, inbegripet import av diesel (67). Försäljningen i ledet efter raffinaderiledet i Portugal utgörs av Petrogals samlade försäljning i ledet efter raffinaderiledet minus exporten och plus importen till Portugal. Utbudssidan av marknaden i ledet efter raffinaderiledet i Portugal omfattar därför Petrogal och andra än portugisiska raffinaderier som exporterar sina produkter till Portugal och, t.ex. vad beträffar efterfrågesidan av dieselmarknaden, olika kedjor av bensindistributörer, såsom Petrogal Repsol, CEPSA och BP, som antingen köper eller får leveranser av Petrogal, eller importerar diesel från utlandet.
(306)
Huvudsyftet med kontrollen av investeringsstöd är inte att skydda kunder (eller handlare) mot oönskade konsekvenser av konkurrensbegränsande beteende, t.ex. minskning av kundernas avkastning genom monopolistisk prissättning som genomförs av karteller eller marknadsaktörer som missbrukar sin dominerande marknadsställning. Investeringsstödet gör det möjligt att öka utbudet på marknaden, och leder på så sätt till en prissänkning som åtminstone på kort och medellång sikt gynnar konsumenterna.
(307)
Syftet med kontrollen av investeringsstöd är snarare att skydda andra producenter och andra medlemsstaters ekonomier mot otillbörlig snedvridning (dvs. utöver den grad av snedvridning som anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget) av konkurrensen och handeln. Konkurrensen mellan tillverkarna äger rum i tillverkningsledet, och i detta fall äger konkurrensen mellan raffinaderierna rum vid försäljningen i ledet efter raffinaderiledet.
(308)
Medan de standardtak för regionalstöd som fastställts i regionalstödskartorna och minskningen av stödnivån för stora investeringsprojekt enligt punkt 60 i riktlinjerna är tänkta att införa en standard (och för stora projekt) en progressiv nivå av skydd mot sådan snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln, är punkt 68 a och b avsedda att med tanke på en efterföljande ingående bedömning sålla ut de situationer där konkurrensen mellan tillverkarna kan påverkas mest. Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 b avser i vilken utsträckning investeringsstöd innebär en betydande kapacitetsökning som gör det möjligt för stödmottagaren att släppa ut varumängder på en i absoluta eller relativa termer vikande marknad under gynnsammare villkor än de konkurrenter som inte får stöd. Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a avser i vilken utsträckning investeringsstöd kommer att bibehålla, förstärka eller skapa en stark ställning på marknaden för stödmottagaren som en dominerande marknadsaktör kan missbruka t.ex. genom att avskärma marknaden. I båda fallen kan konkurrenter förlora marknadsandelar på marknaden i tillverkningsledet, drabbas av minskad lönsamhet eller utestängas från marknaden, medan potentiella konkurrenter kan hindras från tillträde till marknaden.
(309)
Kommissionen anser därför att granskningen ska göras i tillverkningsledet. Marknadsläget i tillverkningsledet är avgörande, eftersom beslut om statligt stöd till produktionsanläggningar bygger på en bedömning av stödets inverkan på snedvridning av konkurrensen mellan tillverkare och på handeln mellan medlemsstater. Om stödmottagarens marknadsandel i föregående marknadsled (ledet efter raffinaderiledet) är stor kan det antas att detta i sig gör att en betydande snedvridning av konkurrensen kan konstateras, oavsett marknadsandelen i senare marknadsled. Därför behöver försäljningen av diesel i inom och utom detaljhandelsledet, även om de i kommissionens tidigare koncentrationsärenden (68) ingick i definitionerna av de relevanta produktmarknaderna, inte beaktas vid granskningen i förhållande till villkoren i punkterna 68 a och 68 b.
(310)
Granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b utgör ett enkelt filter för att på ett mekaniskt sätt kartlägga risksituationer för konkurrens och handel. En närmare bedömning av dessa risker görs dock inom ramen för den därpåföljande ingående bedömningen. Även om denna ingående bedömning normalt rör marknadssituationen i tillverkningsledet, kan det bli nödvändigt, till exempel vid en avskärmning av marknaden, att analysera stödets effekter i efterföljande marknadsled.
(311)
Mot bakgrund av kommissionens beslutspraxis i ärenden om statligt stöd inom andra ekonomiska sektorer, särskilt bilindustrin (69), och det faktum att investeringsprojektet endast rör utgifter inom Petrogals raffineringsverksamhet, är det ledet efter raffinaderiledet som är den enda relevanta nivån för detta beslut när det gäller granskningen i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b.
(312)
I beslutet om att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen om den relevanta geografiska marknaden för diesel bör anses omfatta EES-området eller vara en regional (Iberiska halvön) eller nationell marknad.
(313)
Portugal anser att den relevanta marknaden för diesel bör vara vidare än den nationella marknaden, helst den västeuropeiska marknaden eller EES-marknaden. Konkurrenterna 1 och 2 gör ingen åtskillnad mellan de marknadsnivåer som ska bedömas. De hävdar att den relevanta geografiska marknaden bör vara den portugisiska marknaden eller på sin höjd den iberiska marknaden.
(314)
År 1997 antog kommissionen sitt tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning (nedan kallat tillkännagivandet) (70). I tillkännagivandet anses att den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.
(315)
Tillkännagivandet är avsett som ett verktyg för bedömning av politiken på områdena antitrust och koncentrationskontroll. Det bygger på de utredningsbefogenheter som ges inom ramen för politiken på dessa områden och är inte direkt tillämpligt på statligt stöd. I tillkännagivandet fastslås uttryckligen att ”i ärenden om statligt stöd avser bedömningen i första hand mottagaren och den berörda branschen/sektorn och inte de konkurrensbegränsningar stödmottagaren är utsatt för”. I tillkännagivandet anges dock att inslag i det tillvägagångssätt som beskrivs ”kan […] utgöra grunden för bedömningen av ärenden om statligt stöd”.
(316)
Kommissionen har till dags dato inte offentliggjort något tillkännagivande om principer och tillvägagångssätt för definitionen av den relevanta produktmarknad och den geografiska marknaden i ärenden om statligt stöd. Riktlinjerna ger i sig ingen vägledning om hur den relevanta geografiska marknaden ska definieras. Punkt 70 i riktlinjerna innehåller dock en formulering som talar för en bedömning på EES-nivå: ”För tillämpningen av a […] kommer försäljningen […] att fastställas […], i regel inom EES eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter”.
(317)
Den korrekta definitionen av en geografisk marknad måste ses mot bakgrund av möjliga orsaker till skada. Det förefaller dock vara rimligt att anta att villkoren i punkt 68 a i riktlinjerna, när det gäller marknadsandelar som överstiger 25 %, är avsedda att skydda konkurrenter i EES-området från att avskärmas från den marknad där de är verksamma eller vägras tillgång till den marknaden (dvs. trängs ut) genom ett konkurrensbegränsande beteende hos en stödmottagare med inflytande på marknaden.
(318)
I detta beslut är det inte relevant att fastställa den exakta geografiska avgränsningen av marknaden i tillverkningsledet, eftersom Petrogals marknadsandel överskrider tröskelvärdet på 25 % endast på den nationella marknaden. Det räcker att kontrollera om den nationella marknaden utgör den relevanta geografiska marknaden. De argument som förts fram av konkurrenterna, och på vilka Portugal har lämnat synpunkter, i synnerhet om importhinder och begränsad lagringskapacitet, beaktades. Slutsatsen drogs att en definition av den geografiska marknaden som avviker från det gängse tillvägagångssättet att vid en granskning i förhållande till villkoren i punkt 68 a och b definiera marknader som EES-marknaden och fastställa den nationella marknaden som den relevanta geografiska marknaden, kan berättigas endast om det finns tydliga tecken på att marknaden i stor utsträckning är stängd. Därför är det nödvändigt att bedöma om det föreligger handelshinder som skulle hindra de företag som konkurrerar med Petrogal på utanför detaljistmarknaden från att importera diesel från andra än portugisiska raffinaderier om de priser som tillämpas på den portugisiska marknaden i ledet efter raffinaderiledet överskrider dem som konstaterats på den större marknaden.
(319)
I detta sammanhang konstaterades följande:
-
Den diesel som säljs på den portugisiska marknaden har samma tekniska egenskaper som den diesel som säljs på angränsande marknader.
-
Det finns inga importtullar för handel inom EES-området.
-
Det finns inte några juridiska eller administrativa begränsningar för import till Portugal.
-
Av de statistiska uppgifter som lämnats av Portugal (se skäl 195) framgår förekomsten av handelsflöden, både import till Portugal och export från Portugal till grannländerna. Exporten har minskat på grund av det ökade behovet av diesel i Portugal.
-
Importen sker både via sjö- och vägtransportsystemen; importvolymerna under de senaste åren har i hög grad påverkats av yttre händelser, och ökat väsentligt under de senaste åren. Ökningen av importen visar att de andra marknadsaktörerna har tillgång till leveransalternativ och har möjlighet att ersätta de direkta leveranserna från Petrogals raffinaderier med import. De uppgifter som tillhandahållits av Portugal (se skäl 195) visar att detta är särskilt tydligt för år 2009, till följd av ett stopp i produktionen på flera veckor efter en olycka i raffinaderiet i Sines.
-
Portugal tillbakavisar anklagelserna om att Petrogal kontrollerar mer än 90 % av den befintliga lagerkapaciteten och uppger att tredje parters lagerkapacitet motsvarar en leveranskapacitet på 2,9 miljoner ton per år, vilket motsvarar över 50 % av den nationella marknaden. Ingen konkurrent var intresserad av att köpa ytterligare lagerkapacitet när sådan erbjöds till försäljning.
-
Konkurrenterna har uppmanats att ge konkreta exempel som bekräftar förekomsten av dessa handelshinder eller beskrivningar av situationer då de har drabbats av svårigheter vid importen av diesel, men de lämnade inte några sådana uppgifter.
(320)
I avsaknad av konkreta exempel och på grundval av de uppgifter som lämnats av Portugal om lagringskapacitet och import dras slutsatsen att det inte finns några bevis för att det faktiskt förekommer begränsningar av tillgången på lagerkapacitet och andra hinder för importen av diesel.
(321)
Priserna på diesel som tredje man köper av Petrogal i ledet efter raffinaderiledet förefaller motsvara kostnaden för att importera diesel till Portugal. Såsom föreslogs av Portugal i samband med anmälan och anges i avsnitt 3.4.3 i beslutet om att inleda förfarandet, bygger priserna i ledet efter raffinaderiledet på internationella produktprisnoteringar och, när det gäller raffinaderiprodukter i Portugal, på Platts (Rotterdam) priser för den nordvästeuropeiska regionen plus ett tillägg (transport, frakt, försäkring, förluster och annat). Detta tyder på att det rör sig om en större marknad än den nationella (portugisiska) marknaden. Konkurrenterna framförde inte argument om de priser som tillämpas av Petrogal i ledet efter raffinaderiledet, utan begränsade sina synpunkter till Petrogals inflytande och ställning på marknaden. Konkurrent 1 påpekade att förhållandet mellan den sammanlagda importen och exporten av diesel var för litet för att motivera en regional marknad, men uppgav inte att det att det skulle råda brist på diesel, eller förelåg en situation där kontroll av lagerkapaciteten skulle medföra svårigheter för konkurrenterna.
(322)
Konkurrent 2 påpekade däremot (se skäl 109) att investeringsprojektet skulle förvandla Petrogal till en nettoexportör till andra marknader och stärka företagets marknadsposition på den iberiska halvön.
(323)
Man kan följaktligen inte dra slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för diesel är nationell, eftersom inte förefaller finnas några begränsningar för import av diesel till Portugal eller för export till grannländerna. De berörda geografiska marknaden är åtminstone den regionala marknaden, dvs. Iberiska halvön.
(324)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel när det gäller huruvida den relevanta geografiska marknaden för tung nafta bör anses omfatta EES-området eller vara en regional (Iberiska halvön) eller nationell marknad.
(325)
Portugal ansåg att den relevanta geografiska marknaden för tung nafta och naftaderivat utgjordes minst av EEA och var eventuellt världsomfattande. Konkurrenterna hade inte några invändningar mot denna definition av den relevanta geografiska marknaden.
(326)
Portugals synpunkter har inte bestridits av de berörda parterna, och eftersom tung nafta är en handelsvara som lätt kan transporteras långa sträckor till låga transportkostnader utgörs den relevanta geografiska marknaden utgörs av minst EES-området (71).
(327)
I punkt 68 a i riktlinjerna föreskrivs att kommissionen ska göra en ingående bedömning av om ”stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten eller de berörda produkterna på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen”.
(328)
I beslutet om att inleda förfarandet kunde kommissionen inte bekräfta att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a i riktlinjerna överskridits, på grund av tvivel vad gäller den lämpliga definitionen av den relevanta produktmarknaden, den relevanta geografiska marknaden och den relevanta nivån för bedömningen (ledet efter raffinaderiledet, inom eller utom detaljistledet). Dessutom fanns det inga uppgifter att tillgå på gruppnivå (t.ex. rörande ENI:s marknadsandelar). Uppgifter för naftaderivat var inte heller tillgängliga.
(329)
Av de uppgifter som lämnats av Portugal framgår att Petrogals marknadsandel för diesel i ledet efter raffinaderiledet ligger under 25 % på den regionala marknaden (Iberiska halvön), såsom nämndes i beslutet om att inleda förfarandet och bekräftades av Portugal under det formella granskningsförfarandet. Uppgifterna avser endast Petrogals produktionskapacitet, eftersom Portugal har förklarat att ENI inte bedriver verksamhet i ledet efter raffinaderiledet på Iberiska halvön. Även i Västeuropa och EES-området ligger Petrogals marknadsandel på koncernnivå (inklusive ENI:s marknadsandelar) i ledet efter raffinaderiledet under 25 %, vilket framgår av de uppgifter som Portugal lämnat (se tabellerna 6 och 7 nedan).
Tabell 6
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på den västeuropeiska marknaden
(miljoner ton/år)
Berörd produkt
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
Den västeuropeiska marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
Den västeuropeiska marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Diesel
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabell 7
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på EES-marknaden
(miljoner ton/år)
Berörd produkt
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Diesel
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
På grundval av uppgifterna i tabellerna 6 och 7 dras slutsatsen att Petrogal inte står för mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten på den relevanta marknaden på regional nivå (Iberiska halvön), och inte heller inom Västeuropa och EES-området, inklusive marknadsandelarna på ENI-koncernnivå i ledet efter raffinaderiledet. När det gäller diesel överskrids således inte det tröskelvärde som anges i punkt 68 a i riktlinjerna.
(331)
Eftersom ENI:s och Petrogals sammanlagda marknadsandel inte överstiger 25 % är det inte nödvändigt att undersöka huruvida Petrogals marknadsandel kontrolleras av ENI i en omfattning som förutsätter att deras sammanlagda marknadsandel ska beaktas.
(332)
Enligt de uppgifter som har lämnats av Portugal bearbetar de flesta raffinaderier som producerar tung nafta denna för företagsinternt bruk. De uppgifter om marknadsandelar som lämnats av Portugal för den erforderliga granskningen i förhållande till punkt 68 a avser försäljning till EES-området, dvs. den kommersiella marknaden.
(333)
För att undersöka om projektet är förenligt med punkt 68 a i riktlinjerna måste Petrogals marknadsandel före och efter investeringen analyseras och det måste kontrolleras om den överstiger 25 %.
Tabell 8
Petrogal marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
Petrogals försäljning
EES-marknaden
Petrogals marknadsandelar
Petrogals försäljning
EES-marknaden
Petrogals marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Bensen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Lösningsmedel
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabell 9
ENI:s marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
ENI:s försäljning
EES-marknaden
ENI:s marknadsandelar
ENI:s försäljning
EES-marknaden
ENI:s marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
ej tillämpligt
16 045
ej tillämpligt
15 640
-
Bensen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Lösningsmedel
ej tillämpligt
599
ej tillämpligt
599
Tabell 10
Petrogals och ENI:s sammanlagda marknadsandelar på EES-marknaden
(i kiloton)
Berörda produkter
2007
2012
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Petrogals och ENI:s försäljning
EES-marknaden
Petrogals och ENI:s marknadsandelar
Tung nafta
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Naftaderivat:
Ej tillämpligt
16 045
Ej tillämpligt
15 640
-
Bensen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Ortoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20]%
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Lösningsmedel
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
På grundval av siffrorna i tabellerna 8 till 10 dras slutsatsen att Petrogal både ensamt och tillsammans med ENI, har marknadsandelar som är mindre än 25 % av den berörda produkten på den relevanta produktmarknaden för tung nafta i EES-området. Inte heller på marknaden för naftaderivat överskrider Petrogals marknadsandel 25 %.
(335)
Dessutom uppgår den sammanlagda interna produktionen av tung nafta för Petrogals eget bruk, vilket inte framgår av uppgifterna om marknadsandelar i tabell 8, till mindre än [ 5] % av EES-detaljistmarknadens storlek. Tilläggsproduktionen i raffinaderiet i Sines uppgår till ungefär [ 5]%.
(336)
På grundval av dessa överväganden dras för tung nafta slutsatsen att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a inte överskrids.
(337)
Enligt punkt 68 b i riktlinjerna ska kommissionen inleda en ingående bedömning om den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar minde än 5 % av marknaden, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.
(338)
I punkt 70 i riktlinjerna anges följande: ”För tillämpningen av a och b kommer försäljningen och den synliga konsumtionen att fastställas på berörd nivå i Prodcom-listan, i regel inom EES, eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter.”
(339)
I beslutet om att inleda förfarandet uttryckte kommissionen, för alla de berörda produkterna, tvivel om huruvida den produktionskapacitet som skapades genom investeringsprojektet motsvarade mer än 5 % av varje marknad, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen och, om så var fallet, om den genomsnittliga årliga tillväxten av produktens synliga konsumtionen under de senaste fem åren (innan arbetet inleddes) var lägre än den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten i EES.
(340)
Den genomsnittliga årliga tillväxttakten (Compound Annual Growth Rate, CGR) av den synbara förbrukningen av diesel i EES-området under åren 2001-2006 var cirka 2,12 % uttryckt i volym eller 15,38 % uttryckt i värde. Den motsvarande genomsnittliga årliga tillväxten för BNP i EES-området under perioden 2001-2006 uppgick till 2,06 % i reala termer (motsvarar volym) och 4,12 % i nominella termer (motsvarar värde).
(341)
Marknaden för diesel kan följaktligen inte betraktas som underpresterande om den genomsnittliga årliga tillväxten, både i volym och värde, jämförs med BNP-tillväxten i nominella och reala termer. Det är därför inte nödvändigt att undersöka om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av den berörda marknaden.
(342)
För att undersöka om investeringsprojektet är förenligt med punkt 68 b i riktlinjerna måste kommissionen kontrollera om den kapacitet som skapas genom investeringsprojektet är mindre än 5 % av marknadens storlek, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.
(343)
Portugal lade fram de uppgifter som återges i tabellerna 11-13. Siffrorna i kolumnen för EES-marknaden är identiska med dem som i tabellerna för marknadsandelar anges som EES-marknaden (försäljning). Eftersom storleken på detaljistmarknaden (försäljning) är mindre än storleken på den synliga konsumtionen inklusive produktionen för eget bruk, ger uppgifterna om den ökade produktionskapaciteten uttryck för en övervärdering av betydelsen av ökningen. De kan således sägas utgöra ett värsta tänkbara scenario.
Tabell 11
Förhållandet mellan den ökade produktionskapaciteten i raffinaderiet Sines och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabell 12
Förhållandet mellan den ökade produktionskapaciteten i Matosinhos och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabell 13
Förhållandet mellan den sammanlagda ökningen av produktionskapaciteten i raffinaderierna i Sines och Matosinhos och marknaderna för de berörda produkterna i EES-området
(i kiloton)
Berörda produkter
Produktionskapacitet 2007
Produktionskapacitet 2012
Ökning av produktionskapaciteten
EES-marknaden 2007
Kapacitetsökningens andel av EES-marknaden
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för den synliga konsumtionen
Tung nafta
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Naftaderivat:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Bensen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Ortoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Lösningsmedel
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
I samtliga fall är ökningen av produktionskapaciteten för de produkter som anges i tabellerna 11-13 lägre än 5 % på de relevanta produktmarknaderna inom EES-området. Det anses följaktligen att investeringsprojektet inte överstiger det tröskelvärde som anges i den första delen av punkt 68 b i riktlinjerna.
7. SLUTSATS
(345)
På grundval av de uppgifter som läggs fram i skälen 278-344 överskrider investeringsprojektet inte de tröskelvärden som fastställs i punkt 68 a och b i riktlinjerna för de berörda produkterna. Det är därför inte nödvändigt att göra en ingående bedömning av stödet efter inledandet av det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget.
(346)
Slutsatsen kan dras att det föreslagna regionala investeringsstödet till förmån för Petrogal uppfyller alla de villkor som anges i riktlinjerna för att betraktas som förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 a i fördraget. Det är därför inte nödvändigt att bedöma om stödet kan godkännas på grundval av andra undantag i fördraget.
(347)
Portugal har undantagsvis samtyckt till att detta beslut antas på engelska som enda giltiga språk.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Det statliga stöd som Portugal avser att bevilja Petrogal till ett belopp av 160 484 007 euro i nominellt värde (121 091 314 euro i diskonterade priser) motsvarande en högsta stödnivå på 12,43 % i diskonterade priser, är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 a i fördraget.
2. Genomförandet av det statliga stöd som avses i artikel 1.1 godkänns följaktligen. Vid avvikelser från de planerade bidragsberättigande utgifterna och från den anmälda tidsplanen för beviljande av statligt stöd får Portugal inte överskrida det högsta stödbeloppet i diskonterade priser 121 091 314 euro eller den högsta tillåtna stödnivån i diskonterade priser 12,43 %.
Artikel 2
1. Portugal ska lägga fram interimsrapporter för kommissionen vart femte år från och med den dag då detta beslut antas. Interimsrapporterna ska innehålla uppdaterad information om de statliga stödbelopp som beviljas, om genomförandet av avtal om stöd och om eventuella andra investeringsprojekt som inletts vid raffinaderierna i Sines eller Matosinhos.
2. Portugal ska dessutom, inom sex månader efter det att den sista delen av det statliga stödet beviljats på grundval av den anmälda tidsplanen, lägga fram en detaljerad slutrapport med uppgifter om de stödbelopp som utbetalas, om genomförandet av avtalen om stöd och om eventuella andra investeringsprojekt som inletts vid raffinaderierna i Sines eller Matosinhos.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.
Utfärdat i Bryssel den 3 augusti 2011.