РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 28 september 2010
om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten och om frisläppande av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar
(2010/577/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Den 3 september 2009 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2), att den inledde ett antidumpningsförfarande mot import till unionen av visst slags polyetentereftalat (nedan kallat PET) med ursprung i Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten (nedan kallade de berörda länderna). Den 1 juni 2010 införde kommissionen genom förordning (EU) nr 472/2010 (3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Iran och Förenade Arabemiraten.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 20 juli 2009 av Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för huvuddelen, i detta fall över 50 %, av unionens totala tillverkning av visst slags polyetentereftalat.
(3)
Såsom anges i skäl 11 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
(4)
Inom ramen för det parallella antisubventionsförfarandet införde kommissionen genom förordning (EU) nr 473/2010 (4) en provisorisk utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Iran och Förenade Arabemiraten.
2. Efterföljande förfarande
(5)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära undersökningsresultaten. De parter som så önskade gavs även tillfälle att bli hörda.
(6)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades in efter det preliminära meddelandet av uppgifter beaktades, och de preliminära undersökningsresultaten ändrades vid behov i enlighet med dessa.
(7)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera ett avslutande av förfarandet och frisläppande av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
(8)
De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och undersökningsresultaten ändrades vid behov i enlighet med dessa.
3. Parter som berörs av förfarandet
(9)
Några berörda parter hävdade att stickprovet av unionstillverkare inte var representativt och hade satts samman på ett inkonsekvent sätt, och att skadeanalysen därför var bristfällig. De hävdade särskilt att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt eftersom antalet tillverkare inte var stort. Dessutom hävdade de att genom en ”artificiell” delning av koncerner i enskilda juridiska personer innehöll inte stickprovet vissa av marknadsledarna (Artenius, M&G Polimeri) och att metoden för urvalet av stickprovet var inkonsekvent eftersom stickprovet även innehöll två koncerner. De hävdade också att stickprovet inte var representativt eftersom det inte innehöll några tillverkare som säljer tillräckliga mängder till ett närstående PET-förädlingsföretag. Till följd av detta påstods institutionerna inte kunna bedöma unionsindustrins verkliga försörjningskapacitet och inte ta hänsyn till unionsindustrins intressekonflikt. Vidare påstods det att representativiteten minskade till 28 % av EU-tillverkningen eftersom ett företag inte lämnade ut alla nödvändiga uppgifter och uteslöts från stickprovet. Samma parter hävdade att det valda stickprovet inte var statistiskt representativt.
(10)
Vad gäller argumentet att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt eftersom antalet tillverkare inte var stort, bör det påpekas att fjorton unionstillverkare som tillhör åtta koncerner gav sig till känna under stickprovsförfarandet. Med tanke på det objektivt sett stora antalet EU-tillverkare som var samarbetsvilliga, dvs. fjorton, tillämpades ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen på grundval av den största representativa försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det valda stickprovet bestod av fem enskilda företag (med sex tillverkningsplatser).
(11)
Vad gäller det första påståendet om stickprovets representativitet bör noteras att institutionerna kan ta med enskilda företag som ingår i en koncern i stickprovet så länge de är representativa och har separata räkenskaper. Att undersöka alla fjorton EU-tillverkare som tillhör de åtta koncernerna skulle annars ha förhindrat att undersökningen avslutades i tid. Det faktum att två koncerner ingick i stickprovet är emellertid inte inkonsekvent med den i detta fall tillämpade urvalsmetoden, dvs. den största representativa försäljningsvolymen till kunder i EU.
(12)
Vad gäller Indorama hade denna koncern två olika tillverkningsanläggningar under undersökningsperioden, en i Nederländerna och en i Förenade kungariket. Att ta med den koncernen i stickprovet överensstämmer med den tillämpade urvalsmetoden eftersom anläggningarna bildade en enhet i juridiskt och ekonomiskt hänseende. Vad gäller Equipolymers, som hade två separata enheter som tillverkade PET under undersökningsperioden (en i Italien och en i Tyskland), rapporterade företaget konsoliderade siffror från båda platserna. Eftersom dessa konsoliderade siffror kunde kontrolleras under ett besök på företagets huvudkontor, beslöt man att godkänna den konsoliderade rapporteringen och att behandla Equipolymers PET-tillverkande företag som en enhet i samband med detta förfarande. När det gäller påståendet att Artenius och M&G Polimeri skulle ha tagits med i stickprovet eftersom de var marknadsledare, bör noteras att inga av deras enskilda enheter var bland de företag som hade den högsta försäljningsvolymen till kunder i EU.
(13)
Vad gäller påståendet att stickprovet inte var representativt eftersom det inte innehöll en tillverkare som huvudsakligen tillverkar för intern förbrukning, bör det noteras att försörjningskapaciteten kan undersökas som ett led i analysen av unionens intresse om så begärs, och för det ändamålet kan den företagsinterna förbrukningen dras av från tillverkningsvolymen. Det är därför inte nödvändigt att ha med en sådan tillverkare i stickprovet för att undersöka vissa skadefaktorer. För det andra kan eventuella motstridiga intressen som beror på att ett företag har en dubbel ställning som både tillverkare och förädlare i EU också bedömas som ett led i analysen av unionens intresse. Att ett företag är både tillverkare och förädlare i EU har inget samband med unionsindustrins resultat, där riktmärket är försäljning till icke-närstående kunder i EU. Påståendet avvisas därför.
(14)
När det gäller påståendet om stickprovets totala representativiteten, bör det påpekas att reduceringen av stickprovet till fyra företag minskade representativiteten från 65 % till 47 % av försäljningen från samtliga samarbetsvilliga tillverkare. Samma fyra företag stod för 52 % av unionstillverkningen. Detta anses vara ett representativt stickprov av EU-tillverkare vad beträffar försäljning till icke-närstående kunder i EU.
(15)
Vad gäller påståendet att det valda stickprovet inte var statistiskt representativt, bör det noteras att enligt artikel 17.1 i grundförordningen är det som ett alternativ till ett statistiskt representativt stickprov tillåtet att basera ett stickprov på den största representativa försäljningsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.
(16)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit beträffande undersökningsresultaten, bekräftas härmed skälen 3-10 i förordningen om preliminär tull.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(17)
Det erinras om att den berörda produkten i skäl 12 i förordningen om preliminär tull definieras som polyetentereftalat med en viskositet på 78 ml/g eller mer enligt ISO-standard 1628-5 med ursprung i de berörda länderna, som för närvarande omfattas av KN-nummer 3907 60 20.
(18)
I skäl 14 i förordningen om preliminär tull konstateras det dessutom att undersökningen visade att det slags PET som tillverkades och såldes i unionen av unionsindustrin och det slags PET som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i de berörda länderna och exporterades till unionen var likadana produkter.
(19)
Eftersom den berörda produkten ansågs vara en homogen produkt, delades den inte in i ytterligare produkttyper för att beräkna dumpnings- och skademarginalerna.
(20)
En exporterande tillverkare hävdade att PET borde delas in i olika produkttyper i enlighet med dess varierande viskositet, eftersom viskositeten är väsentlig för att bestämma de olika användningsområdena för de tillverkade PET-typerna. Detta krav befanns godtagbart, och metoden för att beräkna dumpnings- och skademarginalerna anpassades i enlighet med detta.
C. DUMPNING
(21)
Såsom förklaras i skäl 20 anpassades metoden för att beräkna dumpningsmarginalen, och dumpningsmarginalen för varje berört land beräknas nu separat för varje produkttyp.
1. Iran
1.1 Normalvärde
(22)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skälen 16-18 i förordningen om preliminär tull.
1.2 Exportpris
(23)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skäl 19 i förordningen om preliminär tull.
1.3 Jämförelse
(24)
I skäl 23 i förordningen om preliminär tull konstaterades att den iranska exportören inte kunde kvantifiera den påstådda inverkan av sanktionerna mot Iran på ett sätt som kunde styrkas. I dess synpunkter på förordningen om preliminär tull hävdade företaget att det skulle vara den undersökande myndighetens uppgift att garantera en rättvis jämförelse, inte exportörens. Enligt artikel 2.10 k i grundförordningen får dock justering göras för olikheter avseende andra faktorer om det visas att de påverkar prisernas jämförbarhet, särskilt att kunder permanent betalar olika priser på hemmamarknaden på grund av olikheterna avseende dessa faktorer. Eftersom det är den exporterande tillverkaren som ska bevisa att andra faktorer förekommer, avvisas påståendet, och den metod som beskrivs i skälen 20-23 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
1.4 Dumpningsmarginal
(25)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull.
(26)
Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Iran, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är 26,8 %.
2. Pakistan
2.1 Normalvärde
(27)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skälen 27-29 i förordningen om preliminär tull.
2.2 Exportpris
(28)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skäl 30 i förordningen om preliminär tull.
2.3 Jämförelse
(29)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skälen 31 och 32 i förordningen om preliminär tull.
2.4 Dumpningsmarginal
(30)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skäl 33 i förordningen om preliminär tull.
(31)
Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den enda pakistanska exporterande tillverkaren, Novatex Limited, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är 0,6 %, dvs. under miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen.
(32)
Eftersom det inte finns några andra tillverkare av den berörda produkten i Pakistan, bör inga slutgiltiga åtgärder införas.
3. Förenade Arabemiraten
3.1 Normalvärde
(33)
Till följd av att metoden ändrades, vilket förklaras i skälen 20 och 21, har resultaten från undersökningen av om försäljningen skett vid normal handel, som beskrivs i skälen 37 och 38 i förordningen om preliminär tull, ändrats avseende några produkttyper. I de fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.
(34)
I de fall där en viss produkttyp inte hade någon lönsam försäljning, ansågs försäljningen av denna produkttyp inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle gå att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.
(35)
När de inhemska priserna för en viss produkttyp som såldes av de exporterande tillverkarna inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(36)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
3.2 Exportpris
(37)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skäl 39 i förordningen om preliminär tull.
3.3 Jämförelse
(38)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skälen 40 och 41 i förordningen om preliminär tull.
3.4 Dumpningsmarginal
(39)
Eftersom inga andra synpunkter har inkommit än de som nämns i skälen 20 och 21, bekräftas den metod som beskrivs i skäl 42 i förordningen om preliminär tull.
(40)
Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkaren från Förenade Arabemiraten, JBF RAK LLC, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är 0,6 %, dvs. under miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen.
(41)
Eftersom det inte finns några andra tillverkare av den berörda produkten i Förenade Arabemiraten, bör inga slutgiltiga åtgärder införas.
D. SKADA
1. Unionstillverkning, unionsindustrin och förbrukning i unionen
(42)
Inga synpunkter har mottagits avseende unionstillverkningen, unionsindustrin och förbrukningen i unionen. Skälen 45-50 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.
2. Import från de berörda länderna
2.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(43)
Det bör påpekas att i skäl 52 i förordningen om preliminär tull ansågs det att eftersom den dumpningsmarginal som konstaterats för Pakistan låg under miniminivån, kunde inte verkan av denna import bedömas sammantaget med den import som preliminärt konstaterats vara dumpad från Iran och Förenade Arabemiraten.
(44)
Med tanke på att den fortsatta undersökningen visade att dumpningsmarginalen för Förenade Arabemiraten också låg under miniminivån, ansågs det att verkan av denna import inte kunde bedömas sammantaget med den dumpade importen från Iran. Följaktligen görs ingen sammantagen bedömning av importen.
2.2 Den berörda importens volym
(45)
Volymen av den dumpade importen av den berörda produkten till EU började på en relativt låg nivå 2006 men ökade gradvis fram till undersökningsperioden, och nådde 55 500 ton under undersökningsperioden. Närmare bestämt nästan fördubblades importen från Iran mellan 2006 och 2007, innan den fortsatte att stiga med över 100 procentenheter under 2008 jämfört med 2007 och med ytterligare nästan 130 procentenheter mellan 2008 och undersökningsperioden.
Tabell 1
2006
2007
2008
UP
Volym av dumpad import från Iran (i ton)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Marknadsandel för dumpad import från Iran
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Källa: Eurostat
2.3 Marknadsandel för den berörda importen
(46)
Marknadsandelen för dumpad import från Iran var 0,4 % under 2006 och ökade stadigt med 1,5 procentenheter under hela skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt steg den med 0,5 procentenheter mellan 2006 och 2007, med ytterligare 0,5 procentenheter mellan 2007 och 2008 samt med 0,5 procentenheter mellan 2008 och undersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg marknadsandelen för dumpad import från Iran på 1,9 %.
2.4 Priser
i) Prisutvecklingen
(47)
Det genomsnittliga importpriset minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden, och den största nedgången skedde mellan 2008 och undersökningsperioden. Närmare bestämt var det genomsnittliga priset stabilt under 2007 och sjönk med 2 procentenheter 2008, innan det sjönk med ytterligare 9 procentenheter under undersökningsperioden.
Tabell 2
2006
2007
2008
UP
Pris på import från Iran (euro/ton)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Källa: Eurostat
ii) Prisunderskridande
(48)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter påpekade den iranska exportören att dess skademarginal var överskattad eftersom det vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet som fastställts var underskattat, vilket innebar att storleken på justeringen för olikheter i handelsledet beräknades felaktigt. Dock föreslogs ingen alternativ kvantifiering av justeringen för olikheter i handelsledet. Ett fast belopp per ton användes som bas för den preliminära beräkningen av olikheter i handelsledet. Detta belopp är en provision som tas ut av den samarbetsvilliga importagenten och som motsvarar omkring 1 % av genomsnittligt pris cif. Det finns inga andra tillgängliga uppgifter för sådana justeringar, och påståendet avvisas därför. Samma part hävdade också att den avgift på 2 % som togs ut för kostnader efter import verkade vara underskattad. I detta hänseende bör det påpekas att ingen importör var samarbetsvillig i denna undersökning och att det inte var möjligt att kontrollera de faktiska kostnaderna efter import. Eftersom det inte finns några andra tillgängliga uppgifter, tillämpades avgiften från tidigare förfaranden.
(49)
Följaktligen bekräftas det att priset på de dumpade produkter med ursprung i Iran som såldes i unionen underskred unionsindustrins priser med 3,2 %.
3. Unionsindustrins situation
(50)
Några berörda parter hävdade att unionsindustrin inte vållats någon skada eftersom stickprovet hade gjorts på ett felaktigt sätt och inga resultat därför kunde extrapoleras till att gälla hela unionsindustrin. Det påstods att eftersom ett företag (som inte ingick i stickprovet) hade angett att det utnyttjade sin kapacitet till mer än 100 %, kunde det tydligtvis inte ha vållats någon skada. Det bör noteras att den uppgift som det hänvisas till har tagits från en rapport som företaget lämnat till börsmyndigheterna och att den inte har kontrollerats. Denna uppgift stämmer inte överens med uppgifterna i ärendets handlingar. Dessutom kan en enda EU-tillverkares kapacitetsutnyttjande under inga omständigheter ändra undersökningsresultaten om vilken skada som vållats avseende nästan alla andra skadeindikatorer för EU-tillverkarna i stickprovet och övriga EU-tillverkare.
(51)
Eftersom inga andra påståenden eller synpunkter har inlämnats, bekräftas skälen 63-82 i förordningen om preliminär tull.
4. Slutsats om skada
(52)
Eftersom inga särskilda synpunkter har inlämnats, bekräftas slutsatsen om skada i skälen 83-85 i förordningen om preliminär tull.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Den dumpade importens verkningar
(53)
Den nästan femfaldiga ökningen av volymen dumpad import från Iran mellan 2006 och undersökningsperioden, den motsvarande ökningen med 1,5 procentenheter av denna imports andel av unionsmarknaden samt det konstaterade prisunderskridandet (3,2 % under undersökningsperioden) sammanföll i allmänhet med försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation. Man kan därför dra slutsatsen att den dumpade importen från Iran inverkade på den konstaterade skadan på unionsindustrin.
(54)
Det är viktigt att betona det att inom ramen för det parallella antisubventionsförfarandet konstaterades att den sammantagna subventionerade importen från Pakistan, Förenade Arabemiraten och Iran vållade unionsindustrin väsentlig skada.
(55)
Med tanke på de betydande volymerna av och de låga priserna på import från Sydkorea och Pakistan, bekräftas också att denna import till en viss grad bidrog till den skada som unionsindustrin lidit, vilket anges i skälen 94 och 96 i förordningen om preliminär tull.
(56)
Under detta förfarande har dessutom betydande import från Förenade Arabemiraten (omkring 150 000 ton) underskridit unionsindustrins priser.
(57)
Samtidigt var den iranska importens marknadsandel under 2006 och 2007 lägre än 1 %, och under undersökningsperioden var den endast omkring 2 %, vilket motsvarar 55 000 ton.
(58)
Det bör även noteras att det prisunderskridande som fastställts för den iranska tillverkaren var lägre än för icke-dumpad import från Förenade Arabemiraten.
2. Slutsats om orsakssambandet
(59)
Sammanfattningsvis visar ovanstående analys att dumpad import med ursprung i Iran har haft en viss negativ inverkan på unionsindustrins situation, men denna inverkan i sig själv har inte varit så omfattande att den kan anses vara väsentlig, vilket krävs enligt artikel 3.6 i grundförordningen.
F. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET
(60)
Undersökningen har visat att importen av den berörda produkten från Pakistan och Förenade Arabemiraten inte såldes till dumpade priser. Förfarandet vad gäller Pakistan och Förenade Arabemiraten bör följaktligen avslutas utan att åtgärder införs.
(61)
Undersökningen har visat att den berörda produkten importerades från Iran till dumpade priser, och detta bidrog i viss grad till den skada som unionsindustrin lidit.
(62)
Det fastställdes dock i skäl 59 att den iranska importens negativa inverkan på unionsindustrins situation inte varit så omfattande att den kan betecknas som väsentlig.
(63)
Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till att den dumpade importen med ursprung i Iran inte orsakat väsentlig skada, dras slutsatsen att även förfarandet vad gäller Iran bör avslutas utan att åtgärder införs.
(64)
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen enligt förordning (EU) nr 472/2010 bör frisläppas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antidumpningsförfarande beträffande import av polyetentereftalat med en viskositet på 78 ml/g eller högre enligt ISO-standarden 1628-5, som för närvarande omfattas av KN-nummer 3907 60 20, och med ursprung i Iran, Pakistan och Förenade Arabemiraten avslutas härmed.
Artikel 2
Förordning (EU) nr 472/2010 ska upphöra att gälla. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som införts enligt förordning (EU) nr 472/2010 på import av polyetentereftalat med en viskositet på 78 ml/g eller högre enligt ISO-standarden 1628-5, som för närvarande omfattas av KN-nummer 3907 60 20, och med ursprung i Iran och Förenade Arabemiraten ska frisläppas.
Artikel 3
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 28 september 2010.