РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 23 maj 2012
om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien
(2012/278/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 14,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Provisoriska åtgärder
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 115/2012 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes en provisorisk utjämningstull på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien (nedan kallat Indien eller det berörda landet).
(2)
Antisubventionsförfarandet inleddes den 13 maj 2011 (3) till följd av ett klagomål som ingetts den 31 mars 2011 av European Industrial Fasteners Institute (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav.
(3)
Såsom anges i skäl 21 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av subventionering och skada perioden 1 april 2010-31 mars 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.2 Efterföljande förfarande
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska utjämningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så begärde fick tillfälle att bli hörda.
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs i beaktande, och de preliminära slutsatserna ändrades i enlighet med dessa synpunkter när det ansågs motiverat.
(6)
Alla berörda parter underrättades därefter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att avsluta antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien samt att släppa de belopp fria för vilka säkerhet ställts i form av den provisoriska tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(7)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade en part sina synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten i skälen 22 och 23 i förordningen om provisorisk tull och påstod att vissa produkttyper borde undantas från de produkter som omfattades av undersökningen.
(8)
Undersökningen bekräftade dock att de olika produkttyperna omfattades av beskrivningen av den berörda produkten och den likadana produkten och hade samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper samt användningsområden, och att de därför tillhörde samma produktkategori. Detta påstående avvisas därför.
(9)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande den berörda produkten och den likadana produkten bekräftas härmed skälen 22 och 23 i förordningen om provisorisk tull.
3. SUBVENTIONERING
3.1 Inledning
(10)
I skäl 24 i förordningen om provisorisk tull nämns följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:
a)
Tullkreditsystemet.
b)
Systemet med förhandstillstånd.
c)
Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.
d)
Systemet med exportorienterade företag.
e)
Fokusproduktsystemet.
f)
Exportkreditsystemet.
g)
Systemet med befrielse från skatt på elektricitet.
(11)
Unionsindustrin undrade om inte kommissionen underlåtit att ta hänsyn till ett antal subventionssystem och menade att de subventioner som indiska tillverkare konstaterats erhålla därför undervärderats.
(12)
Som svar på detta bör det noteras att klagomålet omfattade ett stort antal nationella och lokala subventionssystem som togs med i frågeformuläret till exporterande tillverkare i Indien och undersöktes av kommissionen. Det var dock bara för de system som anges i skäl 10 som det konstaterades att de undersökta exporterande tillverkarna i urvalet mottagit subventioner.
(13)
Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter bekräftas härmed skälen 24-27 i förordningen om provisorisk tull.
(14)
Inga synpunkter inkom på slutsatserna beträffande fokusproduktsystemet och systemet med befrielse från skatt på elektricitet. Utförliga synpunkter gavs av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna beträffande tullkreditsystemet, systemet med förhandstillstånd, systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror och exportkreditsystemet. De flesta av dessa synpunkter rörde beräkningen av subventionsbeloppen och vissa synpunkter medförde smärre förändringar i dessa beräkningar. De allmänna slutsatserna beträffande dessa system berördes dock inte och bekräftas härmed. Synpunkter lämnades också på systemet med exportorienterade företag. Med beaktande av konsekvenserna av synpunkterna på systemet med exportorienterade företag, som sammanfattas i skälen 13-19, behöver synpunkterna på de fyra ovan nämnda systemen inte återges i detalj.
3.2 Systemet med exportorienterade företag
3.2.1 Allmänt
(15)
Det bör påpekas, som också nämns i avsnitt 3.5 i förordningen om provisorisk tull, att en viktig skyldighet för ett exportorienterat företag enligt dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2009-2014 är att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta, dvs. att det totala värdet av exporten måste vara högre än det totala värdet av importerade varor under en referensperiod (fem år). Alla företag som åtar sig att exportera hela sin produktion av varor eller tjänster kan i princip inkluderas i systemet med exportorienterade företag. I gengäld är företag med status som exportorienterade företag berättigade till ett antal förmåner som anges i skäl 71 i förordningen om provisorisk tull. Dessa utgör finansiella bidrag från de indiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen och innebär en förmån för de exportorienterade företagen. De är rättsligt sett knutna till exportresultat och anses följaktligen vara selektiva och utjämningsbara enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.
(16)
I förordningen om provisorisk tull angavs att detta system inte kan betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom det inte uppfyller de strikta regler som fastställs i bilagorna I (leden h och i), II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. Vidare har det inte kunnat fastställas att de indiska myndigheterna tillämpar ett kontrollsystem eller kontrollförfarande för att kunna avgöra om tull- och/eller omsättningsskattebefriade insatsvaror förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten och i så fall i vilka mängder (se avsnitt II.4 i bilaga II och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Syftet med det kontrollsystem som finns är att övervaka skyldigheten att uppnå nettoinkomster av utländsk valuta och inte förbrukningen av importvaror i förhållande till produktionen av exportvaror.
(17)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framfördes inga väsentliga argument angående systemet med exportorienterade företag som beskrivet ovan, särskilt inte i fråga om avsaknaden av ett effektivt kontrollsystem eller systemets utjämningsbarhet. Slutsatserna om systemet med exportorienterade företag i skälen 78-81 i förordningen om provisorisk tull bekräftas alltså härmed.
3.2.2 Yttrande från Viraj Profiles Limited
(18)
Viraj Profiles Limited (nedan kallat Viraj) var det enda företaget med status som exportorienterat företag som ingick i stickprovet. Subventionen inom ramen för systemet med exportorienterade företag för detta företag beräknades preliminärt till 2,73 % och den totala subventionen till 3,2 %. Viraj stod för 87 % av den indiska exportvolymen till unionen.
(19)
Som redan nämndes i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull lämnade Viraj detaljerade synpunkter på systemet. Man hävdade att subventionen som beräknats för systemet stred mot artikel 15.1 i grundförordningen enligt vilken beloppet för utjämningstullen inte får överstiga det fastställda beloppet för utjämningsbara subventioner som företaget faktiskt fått. Viraj hävdade därför att den totala subventionen för företaget var under 2 %, dvs. under miniminivån. Företaget lämnade in detaljerade bokföringsuppgifter för att stödja sitt påstående.
(20)
Detta påstående undersöktes noggrant. De detaljerade bokföringsuppgifter som Viraj lämnade in kunde kopplas till de bokföringsuppgifter som kontrollerats vid besök på plats och dessa uppgifter visade verkligen att den utjämningsbara förmån som företaget fått under undersökningsperioden hade övervärderats. Utjämningstullen för Viraj har därför räknats om i enlighet därmed.
(21)
Subventionen inom ramen för systemet med exportorienterade företag för Viraj räknades därför om och fastställdes slutligen till 0,44 %. Tillsammans med de subventioner som fastställts för systemen med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (omräknad till 0,05 %), exportkredit (omräknad till 0,12 %) och befrielse från skatt på elektricitet (0,09 %) fastställdes slutgiltigt den totala subventionen för Viraj till 0,7 %, dvs. under miniminivån.
3.2.3 Unionsindustrins synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter
(22)
Efter det slutliga meddelandet av uppgifter lämnade unionsindustrin in synpunkter med påståendet att de omräkningar som gjorts av de förmåner som Viraj fått i egenskap av exportorienterat företag var oberättigade och felaktiga. Unionsindustrin hävdade att kommissionens analys var ofullständig och avvek från hur unionsinstitutionerna vanligtvis utjämnar detta system, och att man underlåtit att beakta andra möjliga sätt som Viraj kunde ha otillbörligt avyttrat den tullbefriade importen. Unionsindustrin påstod ytterligare att Virajs sena inlämnande av icke-konfidentiella synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter allvarligt inskränkte unionsindustrins rättigheter.
(23)
Angående omräkningen av subventionsmarginalen bör det klargöras att Viraj visade att den fastställda provisoriska utjämningstullen översteg det belopp av utjämningsbara subventioner som man faktiskt fått. Företaget visade till och med att den potentiella uteblivna tullen preliminärt hade överskattats, och detta måste därför rättas i den slutgiltiga beräkningen. Det skulle strida mot bestämmelserna i artikel 3 i grundförordningen att utjämna vissa finansiella bidrag som klart och otvivelaktigt inte kan anses innebära någon förmån för Viraj. Det anses dock fortfarande att vissa överföringar inom systemet inneburit selektiva subventioner till företaget i fråga, vilka bör utjämnas. Tillvägagångssättet är därför helt i linje med det sätt som institutionerna tidigare har utjämnat detta system. I enlighet med detta är översynen av subventionsmarginalen för systemet med exportorienterade företag i full överensstämmelse med artikel 15.1 i grundförordningen.
(24)
Vad gäller den påstådda överträdelsen av unionsindustrins rättigheter bör det noteras att Virajs synpunkter på beräkningen av subventionen för systemet med exportorienterade företag också fanns med i de två icke-konfidentiella yttranden som lämnades in innan de provisoriska åtgärderna infördes, samt i två senare icke-konfidentiella yttranden. Det första och viktigaste yttrandet i detta avseende, som föranledde kommissionen att ingående granska och sedermera ompröva sitt ställningstagande, lämnades in i december 2011 och nämndes redan i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull. Samtliga ovannämnda dokument inkluderades utan dröjsmål i de handlingar som gjordes tillgängliga för konsultation av berörda parter. Virajs synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter innebar endast en sammanfattning av den ståndpunkt man fört fram i föregående yttranden. Även om den icke-konfidentiella versionen av Virajs synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter verkligen lämnades in i ett sent skede gjorde kommissionen den tillgänglig omgående för unionsindustrin, som också gavs ytterligare tid för att lämna in sina synpunkter på den.
(25)
Med anledning av det ovanstående avvisas unionsindustrins påstående.
3.2.4 Andra subventionsfrågor
(26)
Synpunkter lämnades också in på beräkningen av subventionsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet och beräkningen av subventionsmarginalen för övriga företag. Dessutom begärde den enda exporterande tillverkare som hade ansökt om individuell undersökning att dess ansökan skulle behandlas. Med anledning av de slutsatser om orsakssamband som redovisas nedan är det dock inte nödvändigt att fatta några slutgiltiga beslut i dessa frågor.
4. UNIONSINDUSTRIN
(27)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen eller unionsindustrin bekräftas härmed skälen 120-123 i förordningen om provisorisk tull.
5. SKADA
5.1 Inledande anmärkningar och förbrukningen i unionen
(28)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de inledande anmärkningarna eller förbrukningen i unionen bekräftas härmed skälen 124-130 i förordningen om provisorisk tull.
5.2 Import från det berörda landet
(29)
En part menade att den preliminära analysen av prisutvecklingen på import från Indien och prisunderskridandet på grundval av genomsnittspriser var missvisande eftersom den påstods inte ta hänsyn till skillnader i produktblandning mellan enskilda år under skadeundersökningsperioden.
(30)
I detta sammanhang bör det noteras att uppgifter om priser per produkttyp endast finns tillgängliga för undersökningsperioden, för vilken de exporterande tillverkarna och unionstillverkare ombeds lämna en detaljerad förteckning över transaktioner som en del av sitt svar på frågeformuläret. Eftersom uppgifter per produkttyp saknas för skadeundersökningsperiodens övriga år kan en meningsfull analys av utvecklingen av importpriserna endast göras på grundval av genomsnittspriser. Det bör också noteras att den berörda parten inte tillhandahöll något som kunde styrka att analysen av utvecklingen av importpriserna skulle vara missvisande. Detta påstående avvisas därför.
(31)
Avseende prisunderskridandet erinras om att det i skäl 134 i förordningen om provisorisk tull anges att man i syfte att fastställa prisunderskridandet under undersökningsperioden för varje produkttyp jämförde de i urvalet ingående unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Indien till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.
(32)
Som anges i skäl 135 i förordningen om provisorisk tull gjordes prisjämförelsen dessutom för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled. Därför avvisas partens påstående angående prisunderskridandet.
(33)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från det berörda landet bekräftas härmed skälen 131-135 i förordningen om provisorisk tull.
5.3 Unionsindustrins ekonomiska situation
5.3.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(34)
En part påstod att den analys som gjordes i förordningen om provisorisk tull av unionsindustrins produktionsminskning var missvisande och att den minskade produktionsvolymen skulle bedömas med beaktande av unionsindustrins kapacitetsutnyttjande som också minskade under skadeundersökningsperioden.
(35)
Undersökningen visade att den minskade produktionen sammanföll med en minskning av försäljningsvolymen och en ökning av lagernivån. Detta föranledde vissa unionstillverkare att stänga några av sina produktionslinjer, vilket förklarar minskningen i kapacitetsutnyttjande. Detta påstående avvisas därför.
(36)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bekräftas härmed skälen 137 och 138 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.2 Försäljningsvolym och marknadsandel
(37)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande utvecklingen av unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel bekräftas härmed skäl 139 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.3 Tillväxt
(38)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillväxten bekräftas härmed skäl 140 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.4 Sysselsättning
(39)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande sysselsättningen bekräftas härmed skälen 141 och 142 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.5 Genomsnittliga priser per enhet i unionen
(40)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande genomsnittliga priser per enhet i unionen bekräftas härmed skälen 143 och 144 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.6 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga
(41)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga bekräftas härmed skälen 145-148 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.7 Lager
(42)
En part begärde att kommissionen skulle tillhandahålla faktiska uppgifter beträffande utvecklingen av lagernivåer under skadeundersökningsperioden i stället för indexerade uppgifter och påstod att indexeringen gjorde det omöjligt att komma med meningsfulla synpunkter eller att bedöma lagernivåerna som andel av unionsindustrins försäljning.
(43)
Som förklaras i skäl 127 i förordningen om provisorisk tull måste vissa mikroindikatorer, bland annat lager, indexeras av sekretesskäl. Indexeringen av unionsindustrins utgående lager i tabell 10 i förordningen om provisorisk tull gör det åtminstone möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning av lagernivåernas utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisas därför.
(44)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande lager bekräftas härmed skäl 149 i förordningen om provisorisk tull.
5.3.8 Subventionsmarginalens storlek
(45)
Det konstaterades att den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte subventionerades. Den subventionerade importen svarade följaktligen för 13 % av den totala volymen av den berörda produkten som exporterades från Indien till unionen. Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den subventionerade importen från Indien kan de faktiska subventionsmarginalernas verkningar för unionsindustrin anses vara försumbara.
5.3.9 Slutsatser om skada
(46)
Undersökningen bekräftade att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Den slutsats som dras i skälen 151-153 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen bekräftas därför härmed.
6. ORSAKSSAMBAND
6.1 Inledning
(47)
I enlighet med artikel 8.5 och 8.6 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i Indien har vållat unionsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den subventionerade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat unionsindustrin skada undersöktes också, för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den subventionerade importen.
(48)
Som framgår i skälen 18-21 befanns subventionsmarginalen för den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden, vara under miniminivån enligt artikel 14.5 i grundförordningen, och därför ansågs i undersökningen denna exporterande tillverkare vara icke-subventionerad. Följaktligen var endast 13 % av den indiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden subventionerad. Denna subventionerade import hade en marknadsandel på 2 % under undersökningsperioden.
6.2 Verkningarna av den subventionerade importen
(49)
Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 14 % och marknadsandelen med 21 %.
(50)
När det gäller priserna konstaterades de genomsnittliga importpriserna på den subventionerade importen underskrida unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden. De var emellertid omkring 12 % högre än de priser som togs ut av det indiska företag som konstaterats inte vara subventionerat.
(51)
Av ovanstående följer att den begränsade volymen subventionerad import från Indien som såldes till ett högre pris än den import som inte subventionerades bara kan ha haft en mycket begränsad inverkan, om någon alls, på den försämrade situationen för unionsindustrin.
6.3 Verkningar av andra faktorer
6.3.1 Icke-subventionerad import från Indien
(52)
Den totala volymen import från Indien ökade med hela 65 % under skadeundersökningsperioden och marknadsandelen för denna import växte från 12,1 % till 18,3 %. Som förklarades ovan utgjorde dock den icke-subventionerade importen 87 % av den totala indiska exportvolymen under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 15 % under undersökningsperioden, jämfört med en marknadsandel på 2 % för den subventionerade importen från Indien under samma period.
(53)
Priserna på import från Indien sjönk totalt sett med 9 % under skadeundersökningsperioden och var hela tiden lägre än importpriserna från resten av världen och unionsindustrins försäljningspriser. Som framgår av skäl 50 bör det emellertid påpekas att de genomsnittliga priserna på den icke-subventionerade importen konstaterades underskrida unionsindustrins priser mer än priserna på den subventionerade importen.
6.3.2 Import från övriga tredjeländer
(54)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande importen från övriga tredjeländer bekräftas härmed skälen 161-165 i förordningen om provisorisk tull.
6.3.3 Ekonomisk kris
(55)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den ekonomiska krisens inverkan på den skada som unionsindustrin har lidit bekräftas härmed skälen 166-169 i förordningen om provisorisk tull.
6.3.4 Exportresultat för de unionstillverkare som ingick i urvalet
(56)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportresultatet för de unionstillverkare som ingick i urvalet bekräftas härmed skäl 170 i förordningen om provisorisk tull.
6.4 Slutsats om orsakssambandet
(57)
Den ovanstående analysen visar att volymen och marknadsandelen för lågprisimporten från Indien ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades även att denna import ständigt underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden.
(58)
Eftersom det konstaterades att den största indiska exporterande tillverkaren, som stod för 87 % av den indiska exporten till unionen under undersökningsperioden, inte subventionerades, anses det emellertid inte gå att med tillräcklig säkerhet fastställa ett orsakssamband mellan den subventionerade importen, som utgjorde endast 13 % av den totala exporten från Indien, och den skada som unionsindustrin har lidit. Det kan i själva verket inte hävdas att den subventionerade indiska exporten, med tanke på dess begränsade volym och mycket begränsade marknadsandel (2 %) och det faktum att dess pris i genomsnitt var 12 % högre än priserna på den icke-subventionerade importen, skulle vara orsaken till den skada som unionsindustrin har lidit.
(59)
Analysen av övriga kända faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada, såsom den icke-subventionerade importen, importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisen och exportresultatet för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade att den skada som unionsindustrin har lidit tycks bero på den icke-subventionerade importen från Indien, som utgjorde 87 % av all indisk export till unionen under undersökningsperioden och som såldes till betydligt lägre priser än den subventionerade importen.
7. AVSLUTANDE AV ANTISUBVENTIONSFÖRFARANDET
(60)
Eftersom det inte finns något faktiskt orsakssamband mellan den subventionerade importen och den skada som unionsindustrin har lidit, anses utjämningsåtgärder vara onödiga, varför detta antisubventionsförfarande bör avslutas i enlighet med artikel 14.2 i grundförordningen.
(61)
Klaganden och alla andra berörda parter underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. De synpunkter som lämnades ändrade inte slutsatsen att detta antisubventionsförfarande bör avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Antisubventionsförfarandet beträffande import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 och 7318 15 70, avslutas härmed.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en provisorisk utjämningstull enligt förordning (EU) nr 115/2012 på import av vissa fästanordningar av rostfritt stål och delar därav med ursprung i Indien ska frisläppas.
Artikel 3
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 23 maj 2012.