РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1105/2010
av den 29 november 2010
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Korea och Taiwan
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,
med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Preliminära åtgärder
(1)
Genom kommissionens förordning (EU) nr 478/2010 (2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) infördes en preliminär antidumpningstull på import av högstyrkegarn av polyestrar (nedan kallat högstyrkegarn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (”Kina”). Inga provisoriska åtgärder infördes mot import av högstyrkegarn med ursprung i Republiken Sydkorea (”Sydkorea”) och Taiwan.
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 27 juli 2009 av European Man-made Fibres Association (CIRFS) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 60 %, av unionens totala produktion av högstyrkegarn av polyestrar.
(3)
Såsom anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2005 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
1.2 Efterföljande förfarande
(4)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde detta gavs tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna. De muntliga och skriftliga synpunkter som de berörda parterna lämnade togs under övervägande, och när så var lämpligt ändrades de preliminära slutsatserna i enlighet med dessa.
(5)
Beträffande frågan om unionens intresse gjordes ytterligare kontrollbesök hos följande företag:
Användare i unionen:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En av de berörda parterna begärde att bli hörd och att förhörsombudet skulle ingripa. Denna begäran gjordes efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Begäran om att bli hörd i förhörsombudets närvaro beviljades.
(7)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutliga meddelandet av uppgifter). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)
Den berörda produkten är högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
(9)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att kommissionen inte hade tagit ställning till att det garn som används för tillverkning av däck, en typ av garn med hög modul och liten krympning (s.k. High Modulus Low Shrinkage, HMLS), skiljer sig från andra typer av garn eftersom det kräver utförliga och kostsamma tekniska provningar innan det kan godkännas för de HMLS-specifikationer som krävs av inköpare. Samma part hävdade dessutom att det inte tydligt framgick vilka faktorer som låg till grund för det preliminära avgörandet att det handlade om en enda produkt. En annan part menade att HMLS och andra typer av garn har olika kostnadsstrukturer.
(10)
Som svar på dessa påståenden bör det för det första påpekas att den berörda produkten har en rad olika användningsområden, t.ex. däckförstärkning, grova vävnader, säkerhetsbälten, krockkuddar, rep, nät och en rad industritillämpningar. Det finns alltså ett stort antal olika användningsområden och följaktligen också många olika typer och specifikationer.
(11)
Vid fastställandet av att HMLS och andra typer av garn utgör en enda produkt var huvudkriterierna garnens grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Såsom förklaras i skäl 19 i förordningen om preliminär tull visade undersökningen att även om HMLS-garn har vissa särskiljande egenskaper jämfört med annat högstyrkegarn (t.ex. modul, krympning, draghållfasthet och utmattningshållfasthet), anses alla typer av den berörda produkten ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt.
(12)
När det gäller de påstådda skillnaderna i kostnadsstruktur bör det påpekas att detta i sig inte utgör ett avgörande kriterium vid bedömningen av om HMLS utgör en produkt som skiljer sig från övriga typer av högstyrkegarn. Skillnader i fråga om kostnader, priser och tillverkningsprocess motiverar inte i sig att en viss produkttyp, t.ex. högstyrkegarn, ska betraktas som en annan produkt om denna typ delar samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra produkttyper.
(13)
Det ansågs därför inte vara motiverat att utesluta HMLS från undersökningen och påståendena avvisades följaktligen.
(14)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande berörd produkt och likadan produkt, bekräftas slutsatserna i skälen 16-20 i förordningen om preliminär tull.
3. DUMPNING
3.1 Taiwan
3.1.1 Normalvärde
(15)
En exporterande tillverkare i Taiwan lade fram bevis som visade att priset på de viktigaste råvarorna, renad tereftalsyra och monoetenglukol, som tillverkaren köpte för att tillverka högstyrkegarn, hade varierat under undersökningsperioden. Det framkom särskilt att inköpspriserna hade sjunkit betydligt under i synnerhet fjärde kvartalet 2008. Tillverkaren menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdena för att garantera en rättvis jämförelse med exportpriserna.
(16)
Slutsatserna i skäl 18 är resultatet av en mycket ingående analys av de uppgifter som lämnats av exportören och som kontrollerades i samband med kontrollbesöket. Det ansågs därför att det i detta fall var motiverat att ta hänsyn till variationerna i råvarupriser vid fastställandet av normalvärden för vissa delar av undersökningsperioden.
(17)
Inga andra synpunkter inkom på den metod som beskrivs i skälen 86 och 87 i förordningen om preliminär tull. Den metod som har använts för att fastställa normalvärden för de taiwanesiska exporterande tillverkarna kan således bekräftas.
3.1.2 Exportpris
(18)
Undersökningen visade att den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 sålde större volymer av den berörda produkten till unionsmarknaden under första delen av undersökningsperioden då råvarupriserna var lägre. Detta undersökningsresultat bör även ses mot bakgrund av skäl 16.
(19)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 88 i förordningen om preliminär tull.
3.1.3 Jämförelse
(20)
Normalvärdet och exportpriset fastställdes på det sätt som beskrivs ovan. Det således fastställda normalvärdet för den nämnde tillverkaren och dess exportpris jämfördes för perioder som låg så nära varandra som möjligt för att ta hänsyn till skillnader som påverkar prisjämförbarheten. Detta är i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(21)
Inga andra synpunkter inkom på jämförelsen av normalvärde och exportpris för de taiwanesiska exporterande tillverkarna. Uppgifterna i skäl 89 i förordningen om preliminär tull kan därför bekräftas.
3.1.4 Dumpningsmarginaler
(22)
Det erinras om att det i skäl 92 i förordningen om preliminär tull fastställdes att den landsomfattande dumpningsmarginalen för Taiwan understeg miniminivån. Den slutgiltiga dumpningsmarginal som fastställts för den taiwanesiska tillverkare som nämns i skäl 15 understiger nu miniminivån. Det bekräftas därför att den landsomfattande slutgiltiga dumpningsmarginalen för Taiwan understiger miniminivån.
3.2 Kina
3.2.1 Marknadsekonomisk status
(23)
Det erinras om att elva exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna. Dessa företag svarade för 100 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Ett urval bestående av tre exporterande tillverkare eller grupper av närstående företag valdes ut på grundval av största exportvolym för att fastställa dumpning i fråga om Kina. De tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet ansökte om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status), men bara en visade sig uppfylla kraven för detta.
(24)
Efter det att slutsatserna om marknadsekonomisk status hade meddelats inkom de två exporterande tillverkare som inte hade beviljats marknadsekonomisk status med synpunkter som sammanfattas nedan.
(25)
Den första exporterande tillverkaren lämnade synpunkter som rörde en begränsande klausul i företagets affärsverksamhet, problem som hade upptäckts i bokföringen och betalningen av vissa tillgångar såsom nyttjanderätten till mark.
(26)
Exportören medgav att det fanns en begränsande klausul i dess bolagsordning. Parten hävdade, men styrkte inte sitt påstående, att en sådan klausul inte längre hade någon rättslig inverkan på dess verksamhet. När det gäller problemen med bokföringen medgav företaget att bokföringen inte överensstämde med det reviderade bokslutet, men hävdade att skillnaderna var obetydliga och hade förklarats under undersökningen. Det bör klargöras att de problem som upptäcktes i detta företags bokföring och som ledde till att marknadsekonomisk status inte beviljades inte var obetydliga utan väsentliga, särskilt när det gäller bokföringen av vissa tillgångar och det faktum att vissa huvudböcker inte överensstämde med dokument som lades fram i samband med besöket på platsen.
(27)
Den andra exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på framför allt slutsatserna om kapitaltillskott, en begränsande klausul i dess affärsverksamhet och förvärvandet av nyttjanderätten till mark.
(28)
När det gäller kapitaltillskottet upprepade exportören samma argument som i det preliminära skedet, dvs. att kapitalet hade tillförts i vederbörlig ordning. Parten hävdade att tekniskt kunnande är en särskild typ av kunskaper som inte behöver patenteras eller registreras och att kapitaltillskottet, även om det var in natura, därför var korrekt. När det gäller de sistnämnda frågorna upprepade parten att den begränsande klausulen inte är obligatorisk för företaget och att de investeringskrav som var knutna till förvärvet inte är snedvridningar utan beror på myndigheternas markexploateringspolitik.
(29)
Dessa argument hade emellertid redan framförts och avvisats i det preliminära skedet. Även om investeringskraven beror på myndigheternas markexploateringspolitik bedöms de inte vara förenliga med marknadsekonomisk status. Inga nya uppgifter lades fram som kunde föranleda en ändring av de preliminära slutsatserna i bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status i skälen 50 och 51 i förordningen om preliminär tull.
(30)
På grundval av ovanstående bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 46-52 i förordningen om preliminär tull.
3.2.2 Individuell undersökning
(31)
Som nämns i skäl 28 i förordningen om preliminär tull ansökte två exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om en individuell dumpningsmarginal med stöd av artikel 17.3 i grundförordningen. Ansökningarna om individuell undersökning kunde emellertid prövas först efter införandet av provisoriska åtgärder.
(32)
Företagen skickade in formuläret om ansökan om marknadsekonomisk status inom den fastställda tidsfristen. Efter införandet av provisoriska åtgärder inhämtade och kontrollerade kommissionen alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären och alla andra uppgifter den ansåg nödvändiga på plats hos de berörda företagen:
-
Oriental Industries Co., Ltd
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd
(33)
Upplysningsvis är kriterierna för att bevilja marknadsekonomisk status i korthet följande:
1.
Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och deras kostnader för de viktigaste insatsvarorna återspeglar marknadsvärden.
2.
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.
3.
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
4.
Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.
5.
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
(34)
För båda företagen finns det i registreringsdokumenten en begränsande klausul om fördelningen av försäljningen mellan exportmarknaden och den inhemska marknaden. För en exportör upptäcktes att bokföringen i flera avseenden var inkonsekvent och bristfällig, vilket ledde till slutsatsen att bokföringen inte var tydlig och inte hade upprättats och reviderats i enlighet med internationella redovisningsstandarder. Vissa snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet konstaterades som framför allt gällde köp av företagets nyttjanderätt till mark.
(35)
På grundval av detta drogs slutsatsen att inget av de två företagen kunde styrka att de uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.
3.2.3 Individuell behandling
(36)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av den artikeln, utom i fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling.
(37)
De två exporterande tillverkare som ansökte om individuell undersökning uppfyllde inte kriterierna för marknadsekonomisk status, men ansökte även om individuell behandling i händelse av att de inte skulle beviljas denna status.
(38)
Upplysningsvis är kriterierna för individuell behandling i korthet följande:
1.
Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.
2.
Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.
3.
Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.
4.
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
5.
Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(39)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att de två kinesiska exporterande tillverkarna, vilka inte ingick i urvalet, som ansökte om individuell undersökning uppfyllde alla krav i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.
3.2.4 Jämförbart land
(40)
Såsom nämns i skälen 57-62 i förordningen om preliminär tull ansågs Förenta staterna inte vara ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina. Taiwan valdes i stället som lämpligt jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(41)
Efter införandet av provisoriska åtgärder föreslog några parter att Sydkorea i stället skulle användas som jämförbart land. De hävdade att Sydkorea var lämpligare än Taiwan eftersom sydkoreanska exporterande tillverkare också använder den nya enstegsproduktionstekniken, landet är mer jämförbart med Kina när det gäller slutprodukter, den sydkoreanska inhemska marknaden är stor och jämförbar med Kinas inhemska marknad och inget företag i Sydkorea har konstaterats bedriva dumpning.
(42)
När det gäller valet av jämförbart land granskades följande kriterier: om produktionsvolymen av slutprodukter i landet som inte är en marknadsekonomi var jämförbar med den i det potentiella jämförbara landet, om den inhemska försäljningen (transaktionerna) till icke-närstående kunder jämfört med exporten av den berörda produkten med ursprung i landet som inte är en marknadsekonomi var representativ, graden av konkurrens på det jämförbara landets inhemska marknad, om tillgången till råvaror och energi var jämförbar och om exportörerna i det potentiella jämförbara landet var villiga att samarbeta under undersökningen.
(43)
En ytterligare analys efter införandet av de provisoriska åtgärderna gjordes på grundval av alla uppgifter som fanns tillgängliga för att analysera de relevanta kriterierna. Analysen visade att det förvisso finns likheter mellan Sydkorea och Taiwan i fråga om vissa kriterier. Det framgick dock att Taiwan sammantaget var det lämpligaste jämförbara landet.
(44)
Analysen visade att Sydkorea och Taiwan när det gäller volymen av slutprodukter har en hög grad av jämförbarhet med tillverkarna i Kina och att den stora produktvolym som såldes på den inhemska marknaden i dessa båda länder kunde jämföras med exporten från Kina. Detta kriterium visade att jämförbarheten när det gäller volymer var något större för Sydkorea eftersom dess produktionsvolym är större än Taiwans.
(45)
Detta kriteriums betydelse bör emellertid inte skattas högre än andra kriterier såsom den inhemska försäljningens representativitet jämfört med exporten, tillgången till råvaror och graden av konkurrens i det jämförbara landet.
(46)
Det konstaterades att både Sydkorea och Taiwan hade ett stort antal representativa inhemska försäljningstransaktioner för vilka ett normalvärde inte skulle konstrueras, jämfört med exporten från Kina. De taiwanesiska exportörernas transaktioner konstaterades emellertid överlag vara mer representativa än de sydkoreanska exportörernas. Det skulle ha varit nödvändigt att konstruera ett normalvärde för en större volym och för fler typer av den berörda produkten om Sydkorea hade valts som jämförbart land.
(47)
När det gäller graden av konkurrens hävdade en av parterna att en taiwanesisk exporterande tillverkare hade en dominerande ställning på sin hemmamarknad och att även detta skulle göra det uteslutet att använda Taiwan som ett jämförbart land.
(48)
Ett stort antal tillverkare kan vara ett tecken på konkurrens i landet. Det måste emellertid också undersökas om tillverkarna i det jämförbara landet utsätts för en konkurrens som gör det möjligt för dem att göra en tillräcklig, men inte överdriven, vinst.
(49)
Det konstaterades att det finns fyra inhemska tillverkare i Sydkorea och att importen av högstyrkegarn kompletterar den inhemska marknaden. När det gäller Taiwan finns det två tillverkare och behoven på den inhemska marknaden tillgodoses även av externa källor. Undersökningen visade dock att trots att kostnaderna var lägre i Sydkorea var den inhemska prisnivån inte lägre än i Taiwan. Vinsterna på den sydkoreanska marknaden var i genomsnitt 18 % och för sydkoreanska tillverkare av högstyrkegarn uppgick vinsten till över 20 % på omsättningen av den berörda produkten. Detta är betydligt högre än i Taiwan där vinsterna låg på 5-9 %.
(50)
Det anses därför råda stark konkurrens i Taiwan och vinsterna är inte överdrivet stora.
(51)
När det gäller tillgången till råvaror är Sydkorea en av världens största tillverkare och exportörer av högstyrkegarn efter Thailand. Denna konkurrensfördel för de sydkoreanska tillverkarna kan i viss mån förklara varför råvarupriset i Sydkorea i genomsnitt var lägre än i Taiwan och Kina. Undersökningen visade att de flesta av de kontrollerade sydkoreanska företagen antingen köpte sina råvaror från närstående företag eller producerade dem själva. I Taiwan producerade däremot inget av de undersökta företagen sina egna råvaror utan köpte dem i första hand från närstående och icke-närstående företag, precis som i Kina.
(52)
Tillgängliga uppgifter och det faktum att de taiwanesiska exporterande tillverkarna har närstående tillverkare av högstyrkegarn i Kina tyder på att samma källor för råvaruförsörjning används inom grupperna för att uppnå stordriftsfördelar och få ett bättre pris. Förutsättningarna när det gäller tillgången till råvaror i Kina ansågs därför i hög grad likna dem i Taiwan.
(53)
På denna grundval ansågs Taiwan inte vara ett orimligt val, utan i detta fall tvärtom vara mer lämpligt. Taiwan bekräftas därför som jämförbart land.
3.2.5 Normalvärde
3.2.5.1 Exporterande tillverkare som ingick i urvalet och som beviljades marknadsekonomisk status
(54)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande de normalvärden som fastställts för det företag som beviljats marknadsekonomisk status bekräftas skälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull.
3.2.5.2 Exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status
(55)
Som nämns i skäl 15 visade en exportör i Taiwan att inköpspriset för de viktigaste råvaror som används i tillverkningen av högstyrkegarn hade varierat under undersökningsperioden och menade att hänsyn måste tas till detta vid fastställandet av normalvärdet. Detta krav ansågs välgrundat och normalvärdena för Taiwan, som är jämförbart land i detta ärende, reviderades följaktligen.
3.2.6 Exportpris
(56)
Såsom förklaras i skäl 68 i förordningen om preliminär tull gick all försäljning av den berörda produkten som gjordes av de tre närstående exporterande tillverkare som ingick i urvalet på unionens marknad direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. Exportförsäljningen för företag som har varit föremål för individuella undersökningar gick också direkt till icke-närstående kunder och därför fastställdes exportpriserna också för dessa företag med hjälp av denna metod, vilken beskrivs i skäl 68 i förordningen om preliminär tull.
(57)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skäl 68 i förordningen om preliminär tull.
3.2.7 Jämförelse
(58)
De reviderade normalvärdena för det jämförbara landet jämfördes med exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. Som framgår av skäl 63 ledde detta till lägre slutgiltiga dumpningsmarginaler för de tre exporterande kinesiska tillverkare som ingick i urvalet.
(59)
Det bör noteras att den justering för indirekta skatter som nämns i skäl 69 i förordningen om preliminär tull utgör skillnaden mellan den mervärdesskatt som betalas på den inhemska försäljningen och den som betalas på exportförsäljningen, med hänsyn tagen till den återbetalning av mervärdesskatt som sker vid exportförsäljning. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte det sätt på vilket justeringen beräknades och hävdade att mervärdesskatteordningen för den specifika bearbetnings- och försäljningsverksamheten skulle beaktas vid fastställandet av det mervärdesskattebelopp som inte återbetalats.
(60)
Beträffande detta påstående bör det påpekas att justeringen gjordes på grundval av bestämmelserna i artikel 2.10 b i grundförordningen, enligt vilken normalvärdet ska justeras för importavgifter och indirekta skatter - en kategori där även mervärdesskatten ingår. På grundval av detta avvisades påståendet.
(61)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna bekräftas skäl 69 i förordningen om preliminär tull.
3.2.8 Dumpningsmarginaler
(62)
De reviderade genomsnittliga normalvärden som fastställts för Taiwan, som är jämförbart land, och jämförelsen med de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris ledde till att de slutgiltiga dumpningsmarginalerna blev lägre.
(63)
De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkarna är följande:
-
5,1 % för Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
0 % för Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
-
5,5 % för Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
-
5,3 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet.
(64)
För de företag som ansökte om individuell undersökning fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler:
-
9,8 % för Oriental Industries (Suzhou) Ltd
-
0 % för Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
3.3 Sydkorea
3.3.1 Normalvärde
(65)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande normalvärdet, vilket förklaras i skälen 75-76 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa slutsatser.
3.3.2 Exportpris
(66)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset bekräftas skälen 77-78 i förordningen om preliminär tull.
3.3.3 Jämförelse
(67)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande jämförelsen som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 79-81 i förordningen om preliminär tull.
3.3.4 Dumpningsmarginaler
(68)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande dumpningsmarginalerna som föranleder någon ändring av de preliminära slutsatserna rörande Sydkorea, bekräftas skälen 82-85 i förordningen om preliminär tull.
4. SKADA
4.1 Tillverkningen i unionen
(69)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkningen i unionen bekräftas skälen 94-96 i förordningen om preliminär tull.
4.2 Definition av unionsindustrin
(70)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande definitionen av unionsindustrin bekräftas skäl 97 i förordningen om preliminär tull.
4.3 Förbrukningen i unionen
(71)
Det erinras om att förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen och unionsindustrins sammanlagda försäljning på unionsmarknaden, däribland en uppskattning på grundval av uppgifter i klagomålet av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(72)
Totalt sett minskade unionens förbrukning med 7 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 20 % mellan 2005 och 2007, för att därefter minska med 27 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en vikande efterfrågan, särskilt under andra halvåret 2008, till följd av den ekonomiska krisen.
(73)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas slutsatserna i skälen 98-100 i förordningen om preliminär tull.
4.4 Import till Europeiska unionen från Kina, Sydkorea och Taiwan
4.4.1 Sammantagen bedömning av importens verkningar
(74)
Det erinras om att importen från Sydkorea och Taiwan inte bedömdes tillsammans med den dumpade importen från Kina, eftersom importen från både Sydkorea och Taiwan inte skedde till dumpade priser under undersökningsperioden, vilket konstateras i skälen 102 och 103 i förordningen om preliminär tull.
(75)
För att ta ställning till om importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget i samband med denna undersökning gjordes en individuell undersökning av importen från varje land i enlighet med villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen. Eftersom dumpningsmarginalen när det gäller importen från Sydkorea och Taiwan understeg miniminivån blev slutsatsen att importen från Sydkorea och Taiwan inte borde bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Till följd av denna slutsats gjordes en separat analys av importen från dessa länder i skälen 147-152 i förordningen om preliminär tull i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen.
4.4.2 Dumpad import från Kina
(76)
Det erinras om att det i det preliminära skedet konstaterades att en exporterande tillverkare i Kina inte dumpade sina produkter på unionsmarknaden. Denna tillverkares export togs därför inte med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden. Till följd av individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder konstaterades att exporten från en annan exporterande tillverkare i Kina inte skedde till dumpade priser, vilket konstateras i skäl 64. Därför togs inte heller denna export med i analysen avseende den dumpade kinesiska importens utveckling på unionsmarknaden och inverkan på unionsindustrin. Uppgifterna om den dumpade importen från Kina revideras i enlighet med detta.
Tabell 2
Dumpad import från Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Marknadsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Genomsnittspris EUR/ton:
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.
(77)
Efter det att uppgifterna om den dumpade importen från Kina hade reviderats konstaterades att den hade ökat dramatiskt och mer än åttadubblats i fråga om volym under skadeundersökningsperioden, samtidigt som de genomsnittliga importpriserna hade sjunkit kraftigt med 45 %.
4.4.3 Prisunderskridande
(78)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande prisunderskridande bekräftas den metod för fastställande av prisunderskridande som beskrivs i skälen 110 och 111 i förordningen om preliminär tull. Till följd av de individuella undersökningar som beviljades efter införandet av provisoriska åtgärder (se skäl 31) omprövades dock prisjämförelsen av likartade produkttyper. Denna omprövning bekräftade att den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med 24,1 %.
4.5 Unionsindustrins ekonomiska situation
(79)
Det erinras om att eftersom importen från Sydkorea, Taiwan och två kinesiska företag inte skedde till dumpade priser skulle denna import inte bedömas tillsammans med den dumpade importen från Kina. Denna import ingick därför inte i analysen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin utan bedömdes för sig.
(80)
Såsom nämns i skäl 113 i förordningen om preliminär tull omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att bedöma unionsindustrins tillstånd från mars 2005 och fram till och med slutet av undersökningsperioden.
(81)
Det erinras om att skadebilden var tydlig i det preliminära skedet i och med att de flesta av skadeindikatorerna följde en sjunkande trend under skadeundersökningsperioden: produktionsvolym (- 36 %), försäljningsvolym (- 29 %), försäljningspriser (- 9 %) och marknadsandel (- 23 %). Dessutom sjönk även skadeindikatorerna som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat dramatiskt, såsom lönsamhet (- 16,3 procentenheter) och kassaflöde (- 141 %), samtidigt som investeringarna minskade kraftigt (- 89 %).
(82)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, priser, lagerhållning, sysselsättning, löner, produktivitet och unionsindustrins finansiella resultatindikatorer, bekräftas de preliminära slutsatserna i skälen 114-126 i förordningen om preliminär tull.
(83)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande unionsindustrins ekonomiska situation bekräftas slutsatsen i skälen 127-130 i förordningen om preliminär tull att unionsindustrin led väsentlig skada.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledande anmärkning
(84)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen granskades huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina vållade unionsindustrin skada i sådan grad att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Den dumpade importens verkningar
(85)
Volymen av den dumpade importen från Kina ökade dramatiskt under skadeundersökningsperioden. Efter den revidering av uppgifterna om den dumpade importen med ursprung i Kina som beskrivs i skäl 76 mer än åttadubblades den dumpade importen från Kina i fråga om volym mellan 2005 och undersökningsperioden, vilket ledde till att dess marknadsandel växte med omkring 16 procentenheter. Under samma period minskade förbrukningen i unionen med 7 %.
(86)
Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym betydligt med 29 % och den förlorade följaktligen marknadsandelar, från 51,1 % till 39,2 %, dvs. nästan 12 procentenheter. Under perioden mellan 2008 och undersökningsperioden minskade unionsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter, medan den dumpade kinesiska importens marknadsandel ökade, trots en vikande efterfrågan på unionsmarknaden.
(87)
När det gäller priserna på den dumpade importen sjönk dessa efter den revidering av uppgifterna som beskrivs i skäl 76 med 45 % under skadeundersökningsperioden och underskred kraftigt de priser som togs ut av unionsindustrin på unionsmarknaden. unionsindustrin kunde därför inte höja sina priser för att täcka de högre råvarupriserna. Detta ledde till att unionsindustrins lönsamhet på unionsmarknaden minskade från en vinst på 3 % under 2005 till en förlust på 13,3 % under undersökningsperioden (se skäl 81).
(88)
Undersökningen visade också att den ökade volymen lågprisimport från Kina hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned. Den fortsatta pressen på unionsmarknaden gjorde det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de högre råvarukostnaderna, framför allt under 2008, när råvarupriserna var som högst. Detta är en förklaring till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och lönsamhet.
(89)
Mot bakgrund av detta och eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande den dumpade importens inverkan kan det bekräftas att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.
5.3 Andra faktorers inverkan
5.3.1 Icke-dumpad import
(90)
När det gäller inverkan av den import från Kina som inte var dumpad erinras om att två kinesiska exporterande tillverkare konstaterades inte dumpa högstyrkegarn på unionsmarknaden. Det kan visserligen inte uteslutas att denna import i viss mån kan ha bidragit till den skada som åsamkats unionsindustrin, men med tanke på volymen och framför allt priserna - som i genomsnitt var högre än priserna på den dumpade importen - anses inverkan av denna icke-dumpade import inte vara sådan att det bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som åsamkats unionsindustrin.
5.3.2 Andra faktorer
(91)
Det erinras om att även andra faktorer granskades i analysen av orsakssamband, nämligen utvecklingen av efterfrågan på unionsmarknaden, råvaruprisutvecklingen, unionsindustrins tillverkning för egna behov, unionsindustrins exportresultat, importen från andra länder, däribland Sydkorea och Taiwan, och resultaten för andra tillverkare i unionen.
(92)
En av parterna hävdade att analysen av orsakssambandet inte bevisade att den skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs importen från Kina. Parten hävdade särskilt att faktorer som efterfrågeutvecklingen och högre råvarupriser bidrog till den skada som åsamkats unionsindustrin, men inte hade beaktats i analysen av orsakssambandet.
(93)
När det gäller efterfrågeutvecklingen erinras om att importen från Kina lyckades få en större marknadsandel även i ett läge där förbrukningen sjönk. Beträffande råvaruprisernas uppgång medges att råvarupriserna steg under första hälften av undersökningsperioden, vilket konstateras i skäl 139 i förordningen om preliminär tull. Priserna sjönk emellertid under andra hälften av undersökningsperioden. Dessa fluktuationer i råvarupriserna påverkade alla ekonomiska aktörer. Utan prispressen från den dumpade lågprisimporten från Kina kunde unionsindustrin dessutom ha förväntats kunna anpassa sina försäljningspriser till råvaruprisutvecklingen. Skälen 138-140 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför och detta argument avvisades.
(94)
Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på unionsindustrins tillverkning för egna behov eller exportresultat bekräftas skälen 141-143 i förordningen om preliminär tull.
(95)
Vissa parter hävdade också att tillverkarna i unionen inte kunde höja sina priser för att spegla de nya råvarupriskostnaderna på grund av den dumpade lågprisimporten från Sydkorea och Taiwan.
(96)
I detta sammanhang bör det för det första påpekas att priserna på importen från Sydkorea och Taiwan var högre än de genomsnittliga priserna på importen från Kina under hela skadeundersökningsperioden. För det andra sjönk importvolymerna avsevärt mellan 2007 och slutet av undersökningsperioden. Volymen av och priserna på denna import anses därför inte ha kunnat vara huvudorsaken till den väsentliga skada som åsamkats unionsindustrin och kan därmed inte bryta orsakssambandet mellan unionsindustrins skada och den dumpade importen från Kina. Detta argument avvisades därför.
(97)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande importen från tredjeländer, däribland Sydkorea och Taiwan, bekräftas skälen 144-152 i förordningen om preliminär tull.
(98)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande andra tillverkare i unionen bekräftas skälen 153 och 154 i förordningen om preliminär tull.
(99)
Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade en av parterna att unionsindustrins försämrade lönsamhet bör tillskrivas det faktum att den så kallade tvåstegsproduktionstekniken utgör en så stor andel av unionsindustrins produktionskapacitet och att unionsindustrin påstås dröja med att införa den moderna så kallade enstegsproduktionstekniken.
(100)
Det bör påpekas att de produkttyper som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna i Kina och av unionsindustrin i stort sett överlappar varandra. Unionsindustrin använder den så kallade tvåstegsproduktionstekniken eftersom den gör det möjligt att tillverka särskilda produkttyper som normalt säljs till ett högre pris på marknaden. Som förklaras i skälen 85-89 påverkade den dumpade lågprisimporten av högstyrkegarn från Kina hela unionsmarknaden genom att det uppstod ett pristryck.
(101)
Förekomsten av två olika produktionsprocesser anses därför inte i sig ha haft en väsentlig inverkan på vinstmarginalerna, i synnerhet med tanke på det pristryck som den dumpade importen från Kina gav upphov till. Ingen styrkt bevisning har heller lagts fram till stöd för påståendet att unionsindustrin åsamkades väsentlig skada på grund av bristen på modernare teknik. Detta argument avvisades därför.
(102)
Mot denna bakgrund och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter konstateras att den dumpade importen från Kina åsamkade unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen bekräftas skälen 155-158 i förordningen om preliminär tull.
6. UNIONENS INTRESSE
6.1 Inledande anmärkning
(103)
Analysen av unionens intresse har anpassats för att ta hänsyn till att dumpningsmarginalerna reviderades till följd av synpunkter på det preliminära meddelandet av uppgifter och de individuella undersökningar som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder. Med tanke på den stora samarbetsviljan skulle merparten av importen följaktligen påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 63.
6.2 Unionsindustrin
(104)
Det erinras om att unionsindustrin utgörs av fyra tillverkare som är belägna i olika medlemsstater och som direkt sysselsätter över 1 300 personer i verksamhet med anknytning till högstyrkegarn. Samtliga skadeindikatorer, i synnerhet de som rör unionsindustrins ekonomiska resultat, följde en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Även sysselsättningen sjönk betydligt, med 23 %, vilket motsvarar en minskning med omkring 400 heltidsekvivalenter under skadeundersökningsperioden.
(105)
Efter införandet av provisoriska åtgärder har unionsindustrin hävdat att fabriker som inte hade haft någon verksamhet på grund av den dumpade importen på senare tid har satt igång verksamheten igen. Detta visar att redan de provisoriska åtgärderna har haft en positiv inverkan på unionsindustrin.
(106)
Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Kina förväntas få ytterligare positiva effekter på unionsindustrins ekonomiska situation och göra det möjligt för den att återvinna åtminstone en del av sin förlorade marknadsandel.
(107)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionsindustrins intresse bekräftas skälen 160-163 i förordningen om preliminär tull.
6.3 Importörer
(108)
Vissa parter hävdade att analysen av åtgärdernas inverkan på importörer inte tog hänsyn till att det är svårt att snabbt byta leverantör av högstyrkegarn. I detta avseende medges att det kan ta viss tid att byta försörjningskälla beroende på slutligt användningsområde. Det kommer emellertid att finnas andra källor tillgängliga, däribland import från Sydkorea och Taiwan, liksom import från de två kinesiska exporterande tillverkare som nämns i skälen 63 och 64 och som inte kommer att omfattas av antidumpningstullar. Detta argument avvisades därför och den preliminära slutsatsen om att åtgärderna inte skulle få en betydande negativ inverkan på importörerna bekräftas.
(109)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftas skälen 164 och 165 i förordningen om preliminär tull.
6.4 Användare
(110)
Användarna av högstyrkegarn visade ett starkt intresse för detta ärende. Av de 68 användare som kontaktades samarbetade 33 i undersökningen. Undersökningen visade att 24 av de 33 samarbetsvilliga användarna köpte högstyrkegarn från Kina. Av denna import kom 12 % från företag som inte hade dumpat sina priser.
(111)
I det preliminära skedet gjordes analysen av åtgärdernas inverkan på användarna genom att användarna delades in i fyra separata sektorer (däcktillverkning, fordonstillämpningar, reptillverkning och industritillämpningar). Innan de provisoriska åtgärderna infördes kontrollerades fyra användare (två inom däcksektorn, en inom fordonssektorn och en inom industritillämpningssektorn). Efter införandet av provisoriska åtgärder gjordes en ytterligare undersökning av i vilken mån varje sektor skulle påverkas av åtgärderna. Ytterligare kontrollbesök genomfördes därför hos sju användare såsom nämns i skäl 5. Av de totalt elva användare som kontrollerades var fem små och medelstora företag. På grundval av de kontrollerade uppgifterna reviderades åtgärdernas uppskattade inverkan på användarnas vinstmarginaler så att hänsyn även togs till den reviderade tullnivån och det faktum att ytterligare en kinesisk exporterande tillverkare konstaterats inte ha dumpat sina priser.
(112)
När det gäller de användare som är verksamma inom däcksektorn mottogs totalt fyra svar på frågeformuläret från däcktillverkare. Av dessa kontrollerades två före införandet av provisoriska åtgärder och en efter införandet av provisoriska åtgärder. Tillgängliga uppgifter för denna sektor visar att andelen högstyrkegarn i förhållande till produktionskostnaderna är relativt begränsad och i genomsnitt mindre än 1 %. Bara en av de samarbetsvilliga användarna importerade den berörda produkten från Kina. Hela denna import kom dock från ett företag i Kina som konstaterats inte dumpa sina priser. Det kan därför konstateras att tillgängliga uppgifter visar att däckindustrin inte kommer att påverkas av de föreslagna åtgärderna.
(113)
När det gäller användare inom fordonssektorn (främst tillverkare av säkerhetsbälten och krockkuddar), som svarade för 5 % av den totala importen av högstyrkegarn från Kina under undersökningsperioden, mottogs sammanlagt sex svar på frågeformulären. Två företag kontrollerades, ett före och ett efter införandet av provisoriska åtgärder. Andelen kinesiskt högstyrkegarn som används inom fordonssektorn reviderades efter kontrollbesök till 15 %. Kontrollbesöken visade också att den verksamhet där högstyrkegarn används totalt sett svarade för mer än 30 % av den totala omsättningen för de samarbetsvilliga företagen, i stället för de 4 % som fastställdes i det preliminära skedet. Den genomsnittliga vinsten inom denna sektor på produkter som tillverkas med högstyrkegarn bekräftas ligga på omkring 3 %. På grundval av detta dras slutsatsen att eventuella åtgärder inte allvarligt skulle påverka fordonsindustrin, eftersom den fortfarande skulle vara lönsam och dessutom inte har Kina som huvudsaklig försörjningskälla.
(114)
När det gäller användare inom reptillverkningssektorn mottogs totalt tre svar på frågeformulären och ett företag kontrollerades efter införandet av provisoriska åtgärder. Alla samarbetsvilliga företag inom denna sektor var små och medelstora företag och svarade för mindre än 1 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Andelen verksamhet i vilken högstyrkegarn används bekräftas utgöra omkring 18 % av den totala verksamheten. Den genomsnittliga vinstmarginalen i den sektor som använder högstyrkegarn fastställdes preliminärt till omkring 8 %. Efter kontrollbesök och den senare korrigeringen av de uppgifter som lämnats i frågeformulären reviderades denna sektors vinstmarginal till - 0,4 %. Undersökningen visade att huvuddelen av importen (71 %) under undersökningsperioden kom från Kina, medan 22 % kom från Sydkorea. Med tanke på den reviderade tullnivån bör inverkan på företag i denna sektor, om de fortsätter att köpa högstyrkegarn från Kina, bli begränsad. Det finns dessutom flera alternativa försörjningskällor.
(115)
När det gäller användare inom sektorn för industritillämpningar mottogs totalt 20 svar på frågeformulären från användare som svarade för 21 % av den totala importen från Kina. Fem företag kontrollerades, ett före införandet av provisoriska åtgärder och fyra efter införandet av provisoriska åtgärder. På grundval av de uppgifter som blev tillgängliga för denna sektor efter kontrollbesöken reviderades den andel av verksamheten som använder högstyrkegarn till 54 % av den totala verksamheten. Undersökningen visade att dessa användare främst köpte högstyrkegarn från Kina (42 %) och Sydkorea (24 %), medan 29 % köptes från leverantörer i unionen och tredjeländer. De uppgifter som samlades in under de kontrollbesök som gjordes efter införandet av provisoriska åtgärder ledde till en justering av den genomsnittliga vinstmarginalen inom denna sektor, vilken fastställs till 17 %. De insamlade uppgifterna visar emellertid att den genomsnittliga vinstmarginal som fastställts för hela sektorn inte är representativ för situationen för små och medelstora företag, som i genomsnitt hade en negativ vinstmarginal på - 1,9 procent under undersökningsperioden. I det värsta scenariot, dvs. om dessa små och medelstora företag skulle köpa från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder och inte byta försörjningskälla, skulle deras lönsamhet sjunka från - 1,9 % till - 3,3 % till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. Detta skulle vara en följd av att de köper högstyrkegarn från Kina i högre grad än de stora företagen, som skulle fortsätta att ha en hög lönsamhet. Dessa små och medelstora företag förväntas dock kunna flytta över åtminstone en del av sina inköp till leverantörer som inte omfattas av åtgärder.
(116)
Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdernas negativa inverkan på deras lönsamhet hade underskattats i den preliminära analysen av unionens intresse. De hävdade också att det skulle vara svårt för dem att vältra över kostnadsökningen på sina kunder och ifrågasatte att det var möjligt att hitta alternativa försörjningskällor. Vissa parter ifrågasatte också unionstillverkarnas kapacitet att tillhandahålla de efterfrågade produkterna. Åtgärdernas negativa inverkan på senare led i förädlingskedjan och därmed på sysselsättningen i unionen togs upp.
(117)
När det gäller argumentet om lönsamhet visade analysen på grundval av reviderade uppgifter till följd av de kontrollbesök som genomfördes efter införandet av provisoriska åtgärder mycket riktigt att en del av reptillverkningsbranschen och sektorn för industritillämpningar skulle påverkas negativt av åtgärderna, om användare som köper från kinesiska exporterande tillverkare som omfattas av åtgärder fortsätter att göra detta och inte byter försörjningskälla. Denna inverkan skulle dock förmodligen vara begränsad med tanke på den sänkta tullnivån och att det finns alternativa försörjningskällor.
(118)
När det gäller argumentet att det inte skulle vara möjligt för användare att vältra över kostnadsökningen på sina kunder visade undersökningen att det i vissa branscher förvisso kan vara svårt att höja priserna. Det erinras emellertid om att de kinesiska exporterande tillverkarnas stora samarbetsvilja innebär att merparten av importen från Kina skulle påföras en tull på omkring 5 %, såsom nämns i skäl 103. Användare förväntas därför kunna övervältra åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder, och även utan prishöjningar beräknas effekten på deras lönsamhet bli relativt begränsad.
(119)
När det gäller argumentet att unionsindustrin inte skulle kunna tillhandahålla de efterfrågade produkterna om det införs antidumpningsåtgärder, visade undersökningen att det ibland hade förekommit viss oregelbundenhet i tidigare leveranser från unionstillverkare till vissa användare. Undersökningen tydde emellertid inte på att denna oregelbundenhet förekom kontinuerligt. När det gäller den påstådda svårigheten att byta försörjningskälla framkom det i samband med kontrollbesöken mycket riktigt att ett nytt högstyrkegarn för att kunna användas i tillverkningen i stor skala måste genomgå en rad tester i syfte att kontrollera att det både är kompatibelt med maskinerna och uppfyller kvalitetskraven för slutprodukterna. Hur långvarig denna testprocess är beror på slutproduktens användningsområde. Det medges därför att det för vissa användare kan vara en lång och kostsam process att byta leverantör, om än i varierande grad beroende på vilka produkter de tillverkar. Kontrollbesöken visade emellertid att vissa företag försöker följa en strategi som innebär att de skaffar sig flera leverantörer för att undvika att bli beroende av en enda källa.
(120)
Vissa parter framhöll också situationen för små och medelstora företag och hävdade att det är svårt för sådana företag att köpa råvaror eftersom de inte uppnår de minimikvantiteter som tillverkare kräver. Det bör i detta avseende påpekas att svårigheter som rör krav på minimikvantiteter tycks vara ett redan befintligt mönster i affärsverksamhet oavsett om åtgärder införs eller ej. Införandet av tullar anses inte i sig påverka redan etablerade affärsmönster bland de ekonomiska aktörerna. Dessa argument ansågs därför inte ha någon grund.
(121)
Vissa berörda parter hävdade slutligen att unionsindustrin inte skulle vara en tillförlitlig källa eftersom den inte har ett komplett produktsortiment och produkterna är av lägre kvalitet och kostar mer. Det bör i detta avseende påpekas att även om unionstillverkarna inte kan tillhandahålla hela det utbud av produkter som efterfrågas finns det alternativa försörjningskällor som bör göra det möjligt att uppnå ett komplett produktsortiment. Den relativt låga tullnivån bör dessutom inte hindra användare från att komplettera sitt produktsortiment genom att fortsätta att även importera från Kina. Det faktum att fabriker nyligen har satt igång sin verksamhet på nytt, vilket nämns ovan, bör dessutom stilla denna oro eftersom det gör det möjligt att avsätta en större kapacitet för tillverkning av ett större antal produkter. Detta argument avvisades därför.
(122)
När det gäller påståendet om åtgärdernas effekt på senare led i förädlingskedjan, och därmed också på sysselsättningen i unionen, anses denna inverkan mot bakgrund av ovanstående vara försumbar.
6.5 Slutsats om unionens intresse
(123)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar mot importen av högstyrkegarn med ursprung i Kina.
7. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(124)
Eftersom det inte inkommit några underbyggda synpunkter som föranleder någon ändring av slutsatsen om nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 179-183 i förordningen om preliminär tull.
7.2 Slutgiltiga åtgärder
(125)
Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutgiltiga antidumpningsåtgärder bör införas på import av högstyrkegarn med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. Alla tullsatser bör därför fastställas till den nivå på dumpningsmarginalerna som konstaterats.
(126)
Eftersom de dumpningsmarginaler som har fastställts för Sydkorea och Taiwan understiger miniminivån införs inga slutgiltiga antidumpningstullar på import med ursprung i Sydkorea och Taiwan.
(127)
Följande antidumpningstullar föreslås:
Företag
Nivå för undanröjande av skada
Dumpningsmarginal
Antidumpningstullsats
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
Ingen uppgift
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Ingen uppgift
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Övriga företag i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings artikeldel, inbegripet juridiska personer som är de uttryckligen omnämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser, utan ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på övriga företag.
(129)
Eventuella ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller den tillverkning och försäljning på hemmamarknaden eller på export som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom att förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser uppdateras.
(130)
Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka det avsågs att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter. Parternas synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa synpunkter.
(131)
För att säkerställa likabehandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilagan till denna förordning), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom artikel 11.4 inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.
7.3 Slutgiltigt uttag av preliminär tull
(132)
Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt, upp till en nivå som motsvarar beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullar som införs. Om de slutgiltiga tullarna är lägre än de preliminära tullarna bör de belopp frisläppas för vilka det preliminärt ställts säkerhet utöver beloppen för de slutgiltiga antidumpningstullarna. Om de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna ska endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut.
8. AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET
(133)
Mot bakgrund av undersökningsresultaten beträffande import med ursprung i Sydkorea och Taiwan ska förfarandet när det gäller dessa två länder avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament av syntetmaterial med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Tull (i %)
Taric-tilläggsnummer
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Företag som förtecknas i bilaga
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Övriga företag
9,8
A999
3. Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Antidumpningsförfarandet beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar med ursprung i Republiken Sydkorea och Taiwan ska avslutas.
Artikel 3
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EU) nr 478/2010 beträffande import av högstyrkegarn av polyestrar (annat än sytråd), inte i detaljhandelsuppläggningar, inbegripet monofilament med en längdvikt av mindre än 67 decitex, med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5402 20 00, ska slutgiltigt tas ut med den slutgiltiga tullsats som införs i enlighet med artikel 1. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpningstullsatsen ska frisläppas.
Artikel 4
Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget
-
inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2008-30 juni 2009),
-
inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning,
-
faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,
får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 5,3 %.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 29 november 2010.