РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 27 juni 2012
om statligt stöd nr SA.28356 (C 37/09, f.d. N 226/09) - Habidite Alonsotegi
[delgivet med nr C(2012) 4194]
(Endast den spanska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2013/198/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget med avseende på stöd nr C 37/09 (f.d. N 226/09) (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 15 april 2009 anmälde de spanska myndigheterna, för att uppnå rättslig säkerhet, två avtal som ingåtts den 15 december 2006 mellan Bizkailur S.A. (nedan kallat Bizkailur) och Diputación Foral de Bizkaia (nedan kallat Diputación), å ena sidan, och de privata företagen Habidite Technologies País Vasco S.A. (nedan kallat Habidite), Grupo Empresarial Afer S.L. (nedan kallad Afergruppen) och Habiditegruppen, å andra sidan.
(2)
Den 2 december 2009 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.2 i fördraget med avseende på de anmälda avtalen (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) (3). Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning av den 12 mars 2010 (4).
(3)
De spanska myndigheterna har inte lämnat några synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Habidite lämnade synpunkter på beslut om att inleda förfarandet den 9 april 2010. Dessa synpunkter översändes genom en skrivelse av den 15 april 2010 till de spanska myndigheterna, som svarade i en skrivelse av den 12 maj 2010. Ingen annan tredje part har lämnat synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet.
(4)
Den 6 september 2010 begärde Habidite med stöd av förordning (EG) nr 1049/2001 tillgång till de handlingar i ärendet som kom från de spanska myndigheterna (5). Kommissionen rådfrågade de spanska myndigheterna om denna begäran den 10 september 2010. De spanska myndigheterna svarade den 13 september att de inte motsatte sig att Habidite gavs tillgång till de begärda handlingarna. De begärda handlingarna översändes till Habidite den 7 oktober 2010.
(5)
Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de spanska myndigheterna genom skrivelser av den 28 juni 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 26 juli 2010, och den 8 december 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 14 januari 2011.
(6)
Habidite lämnade ytterligare synpunkter och upplysningar den 27 juli 2010, som de spanska myndigheterna besvarade den 3 november 2011, den 6 april 2011 (skrivelsen registrerades som mottagen den 13 april 2011), som de spanska myndigheterna besvarade den 30 maj 2011 (skrivelsen registrerades som mottagen den 6 juni 2011), och den 7 juli 2011. Kommissionens avdelningar träffade företrädare för Habidite den 3 februari 2011 i Bryssel, på företagets begäran.
II. BAKGRUND
(7)
De två avtal som detta beslut gäller ingicks den 15 december 2006 mellan Bizkailur och Diputación, å ena sidan, och Habidite, Afergruppen och Habiditegruppen, å andra sidan.
(8)
Bizkailur var ett företag som i sin helhet ägdes av Diputación och vars sociala syfte var att köpa och anpassa mark för industriprojekt och projekt avseende subventionerade bostäder i provinsen Bizkaia. I juni 2010 slogs Bizkailur och två andra offentliga företag med liknande verksamhet samman till Azpiegiturak S.A.U., som också ägs i sin helhet av Diputación och bedriver liknande verksamhet (6).
(9)
Habidite ingår, tillsammans med andra anknutna företag i Habiditegruppen, i den privata Afergruppen, som har sitt säte i Ortuella i Bizkaia (7). På dagen för anmälan bestod Afergruppen av sammanlagt 13 företag (8) verksamma i byggsektorn och närliggande sektorer. Samtliga företag i Afergruppen var vid den tiden majoritetsägda och kontrollerades av […] (9). Enligt Diputación och Habidite var varken Habidite eller Afergruppen företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (10) (nedan kallade riktlinjerna) vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen.
(10)
De anmälda avtalen ingicks för att stödja ett nyinvesteringsprojekt som skulle genomföras av Habidite: uppförande av en fabrik för tillverkning av byggmoduler (nedan kallad Habidite-fabriken) i Alonsotegi, en by i det administrativa området (comarca) Gran Bilbao. Den dag då de anmälda avtalen ingicks betraktades comarca Gran Bilbao som en region som får stöd enligt artikel 107.3 c i fördraget (11). Habidite-fabriken skulle ge 1 100 nya arbetstillfällen i detta stödområde.
(11)
Den nya fabriken skulle tillverka ”Habidite-moduler”, dvs. prefabricerade byggmoduler för direktmontering av bostäder och byggnader. Habidite-modulerna skulle tillverkas med löpandebandsteknik av samma slag som används i bilindustrin och därefter transporteras och direktmonteras på den planerade platsen. Produkten betraktades som innovativ inte bara på grund av den unika tillverkningstekniken utan även på grund av tids- och resursbesparingarna vid monteringen av slutprodukten (byggnader och bostäder) och användningen av material som möjliggör energibesparingar. Företaget hade ansökt om flera patent i anslutning till denna produkt (12).
(12)
Enligt uppgifter som lämnats av Diputación uppskattades kostnaderna för detta investeringsprojekt i Alonsotegi vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen till 55 miljoner euro, enligt följande:
Mark
4,8 miljoner euro
Industribyggnad
22,5 miljoner euro
Markanpassning (urbanización)
4,04 miljoner euro
Installationer
24,0 miljoner euro
Totalt
55,34 miljoner euro
(13)
Årsproduktionen i den planerade Habidite-fabriken uppskattades till 3 500 hus de första år fabriken var i drift och 4 500 hus när full produktionskapacitet nåtts.
(14)
För att förstå det sammanhang i vilket de anmälda avtalen ingicks den 15 december 2006 krävs en kort beskrivning av den rättsliga ramen för subventionerade bostäder i País Vasco (nedan kallat Baskien).
(15)
Innan krisen bröt ut 2008 var de genomsnittliga fastighetspriserna högre i denna självstyrande region (comunidad autónoma) än i övriga Spanien, och de fortsatte att vara högre fram till dagen för detta beslut. De baskiska myndigheterna strävar efter att ge missgynnade kategorier av medborgare tillgång till boende genom att tillhandahålla subventionerade bostäder inom ramen för den skyddade ordningen (viviendas protegidas) och den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas). Dessa två kategorier av subventionerade bostäder beskrivs nedan.
(16)
I Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo (13) (nedan kallad regionallag 2/2006) föreskrevs att
a)
40 % av den stadsplanerade marken för bebyggelse ska upplåtas för bostäder som omfattas av den skyddade (viviendas protegidas) och den halvskyddade (viviendas tasadas) ordningen, med en andel på 20 % vardera (artikel 80.2 i regionallag 2/2006),
b)
55 % av den icke-stadsplanerade mark som kan bebyggas ska reserveras för bostäder som omfattas av den skyddade ordningen (viviendas protegidas), och 20 % för bostäder som omfattas av den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) (artikel 80.3 i regionallag 2/2006).
(17)
Bostäder som omfattas av den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) tillhör en kategori mellan subventionerade bostäder och bostäder som säljs fritt på marknaden. Priserna för halvskyddade bostäder (viviendas tasadas) begränsas genom regionallag 2/2006 till högst 1,7 gånger de högsta priserna för likvärdiga bostäder som omfattas av den skyddade ordningen (viviendas protegidas). De högsta priserna för den senare kategorin i provinsen Bizkaia fastställs på grundval av Orden (föreskrift) av den 1 augusti 2004 från departementet för bostäder och sociala frågor (14), i vilken anges ett första reglerat pris som därefter ska indexeras årligen på grundval av ĺndice de Precios al Consumo (konsumentprisindex) (IPC), som bestäms av Instituto Nacional de Estadística (Spaniens nationella statistikinstitut).
(18)
Enligt Diputacíon gav detta 2006, när de anmälda avtalen ingicks, följande högsta priser för skyddade bostäder (viviendas protegidas):
-
1 351,86 euro/m2 för kommuner som förtecknas i bilaga I till föreskriften av den 1 augusti 2004,
-
1 307,94 euro/m2 för kommuner som förtecknas i bilaga II till föreskriften av den 1 augusti 2004,
-
1 181,54 euro/m2 för övriga kommuner,
-
472,40 euro/m2 för biutrymmen (garage/förråd etc.).
Priserna för viviendas tasadas begränsades till högst 1,7 gånger de ovan angivna priserna.
(19)
Diputación uppger att Bizkailur när de anmälda avtalen ingicks med Habidite agerade inom ramen för Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (lag 7/1985) (15), som ger kommuner rätt att själva hantera frågor av lokalt intresse, bl.a. tillhandahållande av subventionerade bostäder (artikel 25). I enlighet med artikel 109.2 i Real Decreto 1372/1986 (kungligt dekret 1372/1986) och artikel 79 i lag 7/1985 (den konsoliderade versionen) överförde kommunerna till Bizkailur, kostnadsfritt eller mot ersättning, tillgångar som behövdes för nå mål i fråga om subventionerade bostäder. Vid tiden för ingåendet av de anmälda avtalen (den 15 december 2006) angavs målen i fråga om subventionerade bostäder i en plan som antagits av Diputación 2004 för tillhandahållande av subventionerade bostäder i Bizkaia under perioden 2004-2007 - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (nedan kallad Plan Foral). Enligt Diputación skulle Bizkailur enligt Plan Foral under perioden 2004-2007 ha tillhandahållit totalt 3 000 bostäder inom ramen för den skyddade ordningen.
(20)
Enligt det första avtalet, som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas ”åtgärd 1” och nedan kallas markavtalet, gjorde Diputación och Bizkailur utfästelser om att Bizkailur skulle förvärva och anpassa för industriellt bruk en tomt på totalt 101 430 m2 (81 600 m2 för industrianläggningen, 5 300 m2 för kontor och 14 300 m2 för industriella biutrymmen) i industriområdet Montealegre i Alonsotegi, inom 24 månader från dagen för avtalets undertecknande (artikel 1 ii i del två i avtalet). Bizkailur skulle överföra äganderätten till den anpassade marken till Habidite inom tolv månader från dagen för avtalets undertecknande (artikel 1 iii i del två i avtalet), ”utan avgift, kostnad eller insats”, till ett pris som motsvarade ”Bizkailurs faktiska kostnader för förvärvet” (artikel 1 vi i del två i avtalet). Detta pris skulle betalas av Habidite inom sju år från dagen för överföringen av äganderätten, i fyra lika stora delbetalningar (på 25 % vardera) som skulle göras i slutet av det fjärde, det femte, det sjätte och det sjunde året (artikel 1 vii i del två i avtalet).
(21)
Enligt det andra avtalet, som i beslutet om att inleda förfarandet betecknas åtgärd 2 och nedan kallas bostadsavtalet, skulle Diputación, direkt eller genom Bizkailur, ha köpt totalt 1 500 bostäder, varav 750 med en yta under 75 m2, av Habidite. Diputación eller Bizkailur skulle ha beställt de 1 500 bostäderna mellan maj 2007 och slutet av juni 2010, för att kunna tillhandahålla samtliga 1 500 bostäder i maj 2011.
(22)
De bostäder som omfattades av avtalet skulle ha byggts på mark som Bizkailur ställt till förfogande för Habidite och sedan sålts inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas) direkt av Diputación eller Bizkailur eller av Habidite självt i enlighet med tillämpliga bestämmelser om högsta pris (se skälen (14)-(19)). När de bostäder som omfattades av avtalet skulle säljas av Diputación eller Bizkailur skulle Habidite inte ha förvärvat äganderätten till den mark på vilken bostäderna skulle byggas. I sådana fall skulle dess uppgift endast ha varit att bygga bostäderna.
(23)
I avtalet föreskrevs också att Habidite eller Afergruppen i undantagsfall skulle kunna agera byggherrar för en del av de bostäder som omfattades av avtalet (artikel A f i bostadsavtalet). I sådana undantagsfall skulle Habidite eller Afer först ha fått äganderätten till den mark som behövdes för uppförandet av bostäderna, därefter ha utfört byggnadsarbetet och slutligen själva ha sålt bostäderna inom ramen för den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas). I sådana fall skulle Habidite eller Afer bara ha behållit det föreskrivna priset för bostäderna enligt nedan, medan den del av priset som motsvarade marken skulle ha överförts till Diputación och/eller Bizkailur.
(24)
Enligt artikel A e i bostadsavtalet skulle Habidite få följande pris för de 1 500 bostäderna:
a)
Bostäder på mer än 75 m2: 83 % av det pris som Bizkailur tog ut för boutrymmet, plus 100 % av priset för biutrymmena (garage, förråd).
b)
Bostäder på mindre än 75 m2: 83,30 % av det pris som Bizkailur tog ut för boutrymmet, plus 100 % av priset för biutrymmena (garage, förråd).
(25)
Bizkailur skulle därmed ha behållit återstående 17 % respektive 16,70 % av det pris man fått för bostäderna (utom för biutrymmena - garage, förråd etc. - för vilka Habidite skulle ha fått behålla hela försäljningspriset).
(26)
I ett exempel som gavs av Diputación skulle Habidite, för ett hus på 75 m2 som såldes inom ramen för den halvskyddade ordningen 2006, ha fått 143 060,58 euro (83 % av 75 m2 × 1 351 euro × 1,7), plus 28 107,6 euro för biutrymmena (100 % av 35 m2 × 472,4 euro) av det totala pris på 200 459,5 euro till vilket Bizkailur skulle ha sålt bostaden inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas).
(27)
Enligt artikel A g i bostadsavtalet skulle i undantagsfall en del av de 1 500 bostäder som omfattades av avtalet med Habidite ha kunnat säljas av Diputación eller Bizkailur till marknadspris, varvid Habidite skulle ha fått samma procentuella andelar av försäljningspriset som föreskrivs i artikel A e och anges i skäl (24).
(28)
Diputación och Bizkailur genomförde inte någon offentlig upphandling innan bostadsavtalet ingicks med Habidite.
(29)
Habidite-projektet avbröts slutligen i praktiken. Enligt Diputación var det främsta skälet att Bizkailur skulle ha fått bära kostnader som var högre än de som först beräknats för förvärvet och anpassningen för industriellt bruk av den tomt där Habidite-fabriken skulle ha uppförts.
(30)
Diputación tillkännagav (16) att Bizkailur mellan maj 2007 och april 2008 hade köpt 205 487,73 m2 mark för detta projekt, för vilken man betalat totalt 4,7 miljoner euro. Enligt Diputación var det nödvändigt att förvärva ytterligare 95 000 m2, vilket beräknades kosta ytterligare 2,6 miljoner euro. Kostnaderna för att anpassa marken för industriellt bruk uppskattades i mars 2009 till 28,5 miljoner euro.
(31)
Äganderätten till den mark som redan förvärvats av Bizkailur för projektet överfördes inte till Habidite.
III. BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET
(32)
I beslutet om att inleda förfarandet av den 2 december 2009 (17) ansåg kommissionen att både markavtalet och bostadsavtalet tycktes ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Stödet tycktes inte heller vara förenligt med fördraget enligt några av de tillämpliga bestämmelserna om statligt stöd.
(33)
När det gällde markavtalet drog kommissionen den preliminära slutsatsen att villkoren för stödmottagarens återbetalning för markförvärvet och anpassningen liknade ett räntefritt lån, vilket innebar att Habidite beviljades en fördel som man inte hade kunnat få på marknaden.
(34)
I fråga om bostadsavtalet noterades i beslutet om att inleda förfarandet att det pris som Bizkailur skulle betala för de 1 500 bostäderna inte tycktes vara ett normalt marknadspris, eftersom stödmottagaren i sin egen affärsplan uppskattat det genomsnittspris man skulle få från Bizkailur till 2 012,19 euro/m2, medan det uppskattade genomsnittliga marknadspriset skulle ha varit 1 762,6 euro/m2.
(35)
Kommissionen noterade också att det fanns flera tecken på att Habidite beviljats en fördel mot bakgrund av domstolens dom i P&O Ferries-målet (18): a) bostadsavtalet hade inte ingåtts genom offentlig upphandling; b) Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur hade varken gjort gällande eller bevisat att det fanns behov subventionerade bostäder; c) enligt bostadsavtalet kunde en del av de 1 500 bostäder som köpts från Habidite säljas på marknaden. Kommissionen noterade också att förvärvet av en stor del av den nya fabrikens produktion de första verksamhetsåren minskade de risker som normalt är förknippade med ett nyinvesteringsprojekt. När det gäller kriteriet om användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten påpekades i beslutet i fråga om potentiellt stöd i samband med båda avtalen att Bizkailur är ett företag som i sin helhet ägs och kontrolleras av de offentliga myndigheterna och som fullgör uppgifter som det får av staten. Vad selektivitet beträffar noterades att avtalen tydligt gynnade enbart Habidite och Afergruppen. När det gäller snedvridning av konkurrensen och effekten på handeln inom unionen betonades att Habidite var verksamt i byggsektorn, där konkurrensen är mycket hård och stöd till ett företag kan skada företag från andra medlemsstater.
(36)
I beslutet om att inleda förfarandet uttrycktes tvivel i fråga om förenligheten hos det eventuella stödet i anslutning till de anmälda avtalen med fördraget enligt de kriterier för förenlighet som anges i kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (19), kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (20) och den tillfälliga gemenskapsramen för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (21).
IV. SYNPUNKTER FRÅN DE SPANSKA MYNDIGHETERNA
(37)
De spanska myndigheterna lämnade inga synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet (se skäl 3) men lämnade på kommissionens begäran ytterligare upplysningar efter beslutet om att inleda förfarandet och bemötte även en del av de argument som framförts av Habidite. Dessa svar och ytterligare upplysningar sammanfattas i skälen (48)-(54).
V. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART
(38)
Såsom anges i skälen (3) och (6) lämnade Habidite synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 9 april 2010 och lämnade ytterligare upplysningar och synpunkter den 27 juli 2010, den 6 april 2011 och den 7 juli 2011. Habidite lämnade i det sammanhanget relevanta faktauppgifter som inte varit kända för kommissionen vid tiden för beslutet om att inleda förfarandet och framförde argument för att bestrida förekomsten av stöd i de anmälda avtalen. Dessa argument och de nya faktaupplysningar som lämnades av Habidite sammanfattas i skälen (39)-(47).
(39)
För det första uppgav Habidite att ett tredje avtal ingåtts samma dag som mark- och bostadsavtalet (den 15 december 2006). Enligt detta tredje avtal (nedan kallat avtalet om utbildningsstöd) åtog sig Diputación att ge Habidite utbildningsstöd för de 1 100 nyanställda på Habidite-fabriken. Framför allt åtog sig Diputación att stå för utbildningskostnaderna för de 1 100 anställda, medan Habidite för sin del åtog sig att bevara de 1 100 nya arbetstillfällena i minst fem år. Även avtalet om utbildningsstöd hävdes i praktiken till följd av Habidite-projektets misslyckande (se skälen (29)-(31)).
(40)
För det andra lade Habidite fram dokumentation som visade att Habidite-projektet, genom ett beslut av Gobierno Vasco (den baskiska regeringen) av den 30 december 2008, hade beviljats regionalstöd på totalt 6 miljoner euro inom ramen för den regionala stödordningen XR 175/2007, som omfattades av gruppundantag (22).
(41)
För det tredje uppgav Habidite att man efter det att Habidite-projektet avbrutits, genom skrivelser av den 6 februari 2009 och den 17 september 2009, ingett administrativa klagomål gällande Diputacións och Bizkailurs bristande fullgörande av åtagandena inom ramen för de tre avtalen. Habidite uppgav också att man hade för avsikt att väcka talan vid den behöriga spanska domstolen.
(42)
Habidite hävdar att mark- och bostadsavtalet inte uppfyller de kumulativa kriterierna för förekomst av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(43)
När det gäller andra inslag av statligt stöd än förekomsten av en fördel lade Habidite fram följande argument, som gäller båda de anmälda avtalen:
a)
De två avtalen innebär inte någon överföring av statliga medel eftersom de avser transaktioner på marknadsmässig grund och därmed inte medför någon förlust av offentliga medel (enligt domstolens dom i PreussenElektra-målet (23)).
b)
Det bör inte förutsättas att selektivitetskriteriet är uppfyllt i bostadsavtalet bara därför att avtalet inte ingicks genom offentlig upphandling. Enligt Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) och artikel 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om offentlig upphandling (25) kan sådana avtal även ingås direkt, dvs. utan offentlig upphandling, när det är motiverat på grund av projektets tekniska karaktär eller skyddet av ensamrätt.
c)
Den unika karaktären hos Habidites prefabricerade moduler med avseende på produktegenskaper och monteringsteknik utesluter möjligheten till snedvridning av konkurrens eller handel mellan berörda medlemsstater. I målen N-09084, Ristretto Group/Williams Scottsman, och N-04059, TDR Capital/Agelco, definierade den spanska konkurrensmyndigheten den relevanta marknaden som ”tillverkning, försäljning och uthyrning av modulhus”. Enligt denna definition innebär den unika karaktären hos Habidite-modulerna att det inte finns några direkta konkurrenter som skulle kunna lida skada på grund av de två avtalen. Dessutom fastställdes i kommissionens beslut M.2473, Finnforest/Moelven Industrier (26) att marknaden för modulbyggnader är lokal eller regional eftersom transportkostnaderna utesluter möjligheten till konkurrens på längre avstånd. Habidites priser var under alla omständigheter mycket konkurrenskraftiga med tanke på produktens tekniska egenskaper.
(44)
Habidite framförde också specifika, detaljerade argument för att bestrida att något av de två anmälda avtalen skulle ha gett företaget en fördel.
(45)
När det gäller bostadsavtalet hävdar Habidite väsentligen att man inte kan ha fått någon fördel eftersom de föreskrivna försäljningspriserna inte låg över utan i själva verket under marknadsnivåerna. Framför allt framhölls följande:
a)
De priser som Habidite skulle få enligt bostadsavtalet låg per definition under marknadsnivåerna, med tanke på att bostäderna skulle ha sålts av Bizkailur till de reglerade prisnivåer under marknadspriset som fastställts i lag för bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen (viviendas tasadas) - se skälen (14)-(19).
b)
Det genomsnittspris som Bizkailur skulle få för de bostäder som byggts av Habidite, dvs. 2 010,19 euro/m2, var jämförbart med de genomsnittspriser som Bizkailur vid den tiden betalade enligt liknande avtal om uppförande av bostäder som skulle säljas inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen. Exempelvis uppgav Habidite att Bizkailur 2007 betalade 2 277 euro/m2 i Lemoiz, 1 964 euro/m2 i Ziérbana och 2 021 euro/m2 i Areatza för uppförande av subventionerade bostäder. Genomsnittspriset 2007 för bostäder som såldes som viviendas tasadas i fyra kommuner i Bizkaia var 1 808,69 euro/m2 för hus på 84 m2 (27).
c)
Habidite skulle under alla omständigheter enligt bostadsavtalet bara ha fått 83 % respektive 83,30 % av detta genomsnittspris på 2 010,19 euro/m2 (för bostäder på mindre än 75 m2) - se skälen (24)-(25). I detta hänseende hade det i beslutet om att inleda förfarandet felaktigt angetts att 2 010,19 euro/m2 var det pris som Habidite självt skulle få enligt detta avtal.
d)
Det genomsnittspris som Bizkailur skulle få för de bostäder som byggts av Habidite var klart lägre än prisnivåerna för likvärdiga bostäder som såldes fritt på marknaden i provinsen. Genomsnittspriset på marknaden i provinsen Bizkaia 2007 var 2 921,9 euro/m2 (28).
(46)
Beträffande markavtalet hävdar Habidite att man inte skulle ha fått någon fördel eftersom man, som man uppfattar det, enligt kontraktet skulle ha tvingats återbetala inte bara de faktiska kostnaderna för förvärvet och anpassningen av marken till Bizkailur, utan även finansieringskostnaderna i samband med denna transaktion.
(47)
Vidare bestrider Habidite de kostnader som Diputación uppskattat för förvärvet och anpassningen av marken. Enligt markavtalet måste Bizkailur förvärva endast 101 403 m2 för detta projekt, inte 205 000 m2 som Diputación uppgett. Kostnaderna för anpassning av 254 785 m2 mark för industriellt bruk, som enligt Diputación uppgår till 28,5 miljoner euro, var felaktiga. Dessa kostnader tycktes i själva verket motsvara Diputacións kostnader för ett annat projekt, nämligen anläggandet av Kadagua-motorvägen mellan Kastrexana Arbuio och Sodupe. Habidite hävdar också att den mark som förvärvades för Habidite-projektet använts olagligt för deponering av avfall, såsom även slagits fast i ett nationellt rättsligt avgörande (dom nr 148/2010 av den 1 september 2010 från förstainstansrätten i Barakaldo).
VI. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR OCH DE SPANSKA MYNDIGHETERNAS SVAR PÅ HABIDITES SYNPUNKTER
(48)
Som svar på kommissionens frågor bekräftade Diputación att Habidite-projektet avbrutits och att avtalsförpliktelserna gentemot Habidite enligt mark- och bostadsavtalet inte hade fullgjorts.
(49)
När det gäller avtalet om utbildningsstöd (se skäl (39)) framhåller Diputación att dess åtagande att tillhandahålla utbildningsstöd för de 1 100 anställda vid Habidite-fabriken enligt artikel 10 i avtalet gällde under förutsättning att den relevanta lagstiftningen följdes, vilket därmed underförstått innefattade eventuell anmälan till kommissionen eller godkännande enligt tillämpliga bestämmelser om statligt stöd. Diputación bekräftar att utbildningsstödet i fråga aldrig utbetalades.
(50)
När Diputación tillfrågades om förhållandet mellan de anmälda avtalen och det regionalstöd som beviljades 2008 av den baskiska regeringen, och huruvida båda åtgärderna gällde samma investeringsprojekt, uteslöt inte Diputación att det rörde sig om samma investeringsprojekt, men man noterade att detta inte nödvändigtvis betydde att de stödberättigande investeringskostnader som den regionala regeringen tagit i beaktande 2008 för stödet på 6 miljoner euro var samma stödberättigande projektkostnader som 2006 när de anmälda avtalen undertecknades. I denna fråga hänvisar Diputación till de uppgifter som lämnats av den baskiska regeringen och av Habidite.
(51)
I frågan om Habidites återbetalningsskyldighet enligt markavtalet, och i synnerhet Habidites argument att man tolkat det som om återbetalningsskyldigheten inkluderade finansieringskostnaderna i samband med förvärvet och anpassningen av marken, pekar Diputación på den faktiska ordalydelsen i markavtalet. Artikel 1 vi i markavtalet har följande lydelse: ”Det pris som ska betalas av [Habidite] motsvarar den faktiska kostnaden för Bizkailur S.A. […] för förvärvet av den mark som beskrivs i […]”.
(52)
Slutligen kunde inte, enligt de uppgifter som Diputación hade tillgång till, Habidite och Afergruppen som sådana betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna vid tiden för ingåendet av de två anmälda avtalen.
(53)
Den baskiska regeringen lämnade i sin tur uppgifter om det regionalstöd på 6 miljoner euro som Habidite beviljats den 30 december 2008, inklusive de stödberättigande utgifter som tagits i beaktande för beviljandet av detta stöd. Kategorierna av stödberättigande utgifter framgår av tabellen nedan:
Total investering (miljoner euro)
90,42
FoU-utgifter
13,71
Stödberättigande utgifter, varav:
76,71
It
2,85
Mark
5,5
Byggnader
34,76
Teknisk utrustning
19,14
Maskiner
11,94
Övriga installationer
0,737
It-utrustning
0,965
Mark och byggnader som utgör överskott
3,9
Totala stödberättigande kostnader
72,8
Beviljat stöd
6
(54)
Detta stöd har inte utbetalats. I enlighet med punkt 65 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (29) lämnade de spanska myndigheterna den 19 februari 2009 informationsformuläret för stöd som beviljats till stora investeringsprojekt som inte behöver anmälas inom ramen för en godkänd regional stödordning till kommissionen (30).
VII. BEDÖMNING
(55)
Detta beslut gäller inte a) det avtal om utbildningsstöd som ingicks mellan Diputación och Habidite den 15 december 2006 och b) det regionalstöd på 6 miljoner euro som den baskiska regeringen beviljade Habiditegruppen den 30 december 2008, av de skäl som förklaras ovan.
(56)
När det gäller det avtal om utbildningsstöd som ingicks mellan Diputación and Habidite samma dag som de anmälda avtalen ingicks (se skälen (39) och (49)) noterar kommissionen att denna åtgärd inte anmälts av de spanska myndigheterna och inte omfattades av beslutet om att inleda förfarandet. Enligt etablerad praxis (31) anses statligt stöd ha beviljats vid den tidpunkt då det finns ett rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande om utbetalning. Enligt artikel 10 i avtalet om utbildningsstöd (se skäl (49)) är ett villkor för åtagandet om utbetalning av utbildningsstödet att den relevanta lagstiftningen följs, inklusive unionens bestämmelser om statligt stöd. Det innebär att åtagandet om utbetalning av utbildningsstöd enligt detta avtal inte kan betraktas som ovillkorligt vid tidpunkten för avtalets ingående. De spanska myndigheterna bekräftade vidare att utbildningsstödet enligt detta avtal aldrig utbetalats. Eftersom Habidite-projektet i Alonsotegi inte blev av är det under alla omständigheter osannolikt att detta stöd kommer att utbetalas i framtiden.
(57)
Beslutet gäller inte heller det regionalstöd på 6 miljoner euro som den baskiska regeringen beviljade Habidite den 30 december 2008 (se skälen (40) och (50)). Det bör dock påpekas att de två anmälda avtal som omfattas av detta beslut och det regionalstöd som beviljades 2008 avser samma investeringsprojekt, nämligen uppförandet av en fabrik för Habidite-moduler i Alonsotegi. Detta har inte uttryckligen bestridits av vare sig den baskiska regeringen eller Diputación (se skäl (50)).
(58)
Enligt punkt 66 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (32) ska de spanska myndigheterna se till att de bestämmelser om kumulering av stöd som är tillämpliga på 2008 års regionalstöd följs.
(59)
Vidare måste det erinras om att förvärvet av den mark som behövdes för detta investeringsprojekt, enligt uppgifter från Diputación (se skäl (30)), inleddes i maj 2007 och att flera tomter därefter köptes för detta ändamål fram till april 2008. Genomförandet av projektet inleddes alltså redan i maj 2007. Enligt punkt 38 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (33) får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den behöriga myndigheten senare har bekräftat skriftligen att projektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleds - detta för att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt på investeringar.
(60)
Före bedömningen av förekomsten av stöd och dess förenlighet med fördraget måste kommissionen fastställa vilka bestämmelser om statligt stöd som är tillämpliga i tidshänseende.
(61)
Både mark- och bostadsavtalet undertecknades den 15 december 2006 men anmäldes till kommissionen för granskning först i april 2009. Såsom anges i skäl (56) anses, enligt etablerad praxis (34), statligt stöd ha beviljats vid den tidpunkt då det finns ett rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande om utbetalning. När det gäller de två anmälda avtalen gjordes ett sådant rättsligt bindande, ovillkorligt åtagande den 15 december 2006, när Diputación och Bizkailur undertecknade de två anmälda avtalen. Allt eventuellt stöd i anslutning till de två avtalen är därför olagligt, eftersom det beviljats i strid med kravet på anmälan enligt artikel 108.3 i fördraget.
(62)
Enligt rättspraxis i CELF/SIDE-målet (35) undanröjer inte en senare anmälan eller förklaring om förenlighet den olagliga karaktären hos stöd som beviljats i strid med anmälningskravet eller genomförandeförbudet. Såsom anges i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (36) är de bestämmelser som ska tillämpas på olagligt stöd de som gällde när stödet beviljades - i det här fallet den 15 december 2006. Dessa principer bekräftas även i punkterna 63 och 105 i gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (37). Kommissionen kommer därför att utgå från de bestämmelser om statligt stöd som gällde den 15 december 2006, när de två anmälda avtalen undertecknades, vid bedömningen av både förekomst av stöd och förenlighet.
VII.1. Förekomst av stöd
(63)
För att slå fast om de åtgärder som är föremål för granskning har inslag av statligt stöd måste kommissionen bedöma om de uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i fördraget. Den har följande lydelse: ”Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” Nedan granskas dessa kumulativa kriterier i tur och ordning för vart och ett av de anmälda avtalen.
VII.1.1 Åtgärd 1: markavtal
(64)
Ett av kriterierna för fastställande av om en viss åtgärd har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är användningen av statliga medel, antingen genom utbetalning av statliga medel eller i form av uteblivna intäkter för staten. Enligt etablerad rättspraxis (38) betraktas dessutom medlen i offentliga eller privata företag över vilka de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande också som statliga medel såtillvida att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av behöriga nationella myndigheter. I detta sammanhang noterar kommissionen följande i skälen (65) och (66).
(65)
För det första ingicks markavtalet av Diputación och Bizkailur tillsammans. På flera ställen i avtalet framgår det tydligt att Bizkailur inom ramen för detta avtal agerade som en gren av Diputación. Markavtalet undertecknades för Diputacións och Bizkailurs räkning av Diputado General (ordföranden) för Diputación. Enligt punkt 2 i ingressen till markavtalet innefattar de politiska målen för Diputación, som äger Bizkailur till 100 %, främjande av nya och innovativa investeringsprojekt, skapande av sysselsättning och förenklad tillgång till subventionerade bostäder för medborgarna i provinsen Bizkaia. Enligt punkt 5 i ingressen till markavtalet ingås avtalet i syfte att antingen direkt eller genom offentliga företag som Bizkailur uppnå de ekonomiska och socialpolitiska mål som avses i punkt 2 i ingressen.
(66)
För det andra var det Diputación som kontrollerade de medel som skulle användas av Bizkailur för att fullgöra skyldigheterna att förvärva mark för uppförandet av Habidite-fabriken i Alonsotegi och anpassa den för industriellt bruk. Bizkailur hade från 1999 ägts till 100 % och kontrollerats av Diputación (39). Följande ”institutionella” och ”strukturella” indikatorer som fastställdes i Stardust Marine-målet (40) och avgör huruvida Bizkailurs åtgärder inom ramen för markavtalet kunde tillskrivas staten är uppfyllda:
a)
Omfattningen av Bizkailurs åtgärder inom ramen för markavtalet fastställdes av Diputación.
b)
I samband med detta avtal agerade Bizkailur uttryckligen på Diputacións vägnar.
c)
Bizkailurs speciella verksamhet, som uteslutande var inriktad på att nå politiska mål, visar att detta företag inte var någon vanlig marknadsaktör som konkurrerade på marknadsvillkor.
(67)
Mot bakgrund av indikatorerna i skälen (65) och (66) konstateras att det kriterium som gäller användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten är uppfyllda när det gäller markavtalet.
(68)
Kommissionen granskade villkoren för den återbetalning för marken som skulle göras av Diputación och Bizkailur för Habidite-projektet i Alonsotegi, i enlighet med artikel 1 vi och vii i del två i markavtalet (se även skäl (20)), och gör mot den bakgrunden följande iakttagelser i skälen (69)-(83).
(69)
Enligt artikel 1 vi i del två i markavtalet var det pris som Habidite skulle betala för den mark som Bizkailur förvärvat och anpassat för industriellt bruk ”Bizkailurs […] faktiska kostnad för markförvärvet […]”. Habidite hävdade (se skäl (46)) att detta även skulle ha inkluderat finansieringskostnaden. En sådan tolkning kan dock inte godtas. Hänvisningen till den ”faktiska kostnaden för markförvärvet” är tillräckligt tydlig och kräver ingen närmare tolkning: det rör sig endast om det pris som Bizkailur faktiskt betalade för förvärvet av marken.
(70)
Det måste därför för det första slås fast att denna formulering tydligt utesluter Bizkailurs faktiska kostnader för anpassning av marken för industriellt bruk.
(71)
För det andra är de återbetalningsvillkor som anges i artikel 1 vii i del två i markavtalet, dvs. en ”amorteringsfri period” på fyra år och därefter uppdelning av de följande fyra årliga delåterbetalningarna som 25 % av det pris som Bizkailur faktiskt betalat för markförvärvet, i praktiken likvärdiga med ett räntefritt lån. Formuleringen i artikel 1 vii i markavtalet kan inte tolkas som att även finansieringskostnaderna för ett likvärdigt lån, dvs. den ränta som Habidite skulle ha fått betala för ett motsvarande lån av en kreditgivare på marknaden, ska inkluderas. Det är i själva verket tveksamt om en privat aktör i samma situation som Bizkailur skulle ha gått med på att inte låta Habidite stå för kostnaderna för anpassningen av marken och dessutom skulle ha godtagit en ”amorteringsfri period” på fyra år för återbetalningen av priset för markförvärvet och en fullständig återbetalning inom sju år från dagen för överföringen av äganderätten till marken till Habidite, utan att ta ut någon ränta för denna finansiering.
(72)
Mot bakgrund av vad som konstateras i skälen (69)-(71) måste det slås fast att markavtalet skulle ha gett Habidite en fördel som företaget inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. Fördelen har följande två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån som motsvarar Bizkailurs totala kostnader för markförvärvet enligt detta avtal - ett lån med sju års löptid, en amorteringsfri period på fyra år och fyra lika stora årliga delåterbetalningar (på vardera 25 % av det belopp som skulle återbetalas).
b)
De kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för anpassningen för industriellt bruk av den tomt på totalt minst 101 403 m2 som krävdes för detta projekt, i enlighet med artikel 1 ii i markavtalet (minst 81 600 m2 för fabriken, 5 300 m2 för kontor och biutrymmen och 14 300 m2 för industriellt bruk).
(73)
När det gäller den första beståndsdelen, dvs. den uteblivna räntan för återbetalningen av priset för markförvärvet, uppskattar kommissionen att den skulle ha motsvarat en nettobidragsekvivalent på 13,21 % av det pris som Bizkailur betalade för markförvärvet. Denna nettobidragsekvivalent beräknades på det sätt som beskrivs i skälen (74)-(77).
(74)
I ett första steg fastställdes den ränta som skulle tillämpas på ett motsvarande lån på grundval av referensräntan i Spanien i december 2006, 4,36 %, enligt kommissionens meddelande om referensräntor (41).
(75)
I ett andra steg behöver, enligt meddelandet från kommissionen om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta från 1997 (42) (nedan kallat kommissionens meddelande från 1997, som var i kraft när markavtalet ingicks), denna referensränta inte höjas för att spegla Habidites kreditriskprofil. Enligt kommissionens meddelande från 1997 skulle referensräntan spegla den genomsnittliga nivån på de räntesatser som gällde i de olika medlemsstaterna för lån på medellång och lång sikt (5-10 år) med normala säkerheter. Denna princip ändrades inte uttryckligen genom kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (43). I avsaknad av direkta uppgifter om Habidites eller Afergruppens kreditriskvärdering vid den aktuella tiden anser kommissionen att det kan antas att Habidite kunde betecknas som ett normalt företag med normalt ställda säkerheter. Både Diputación och Habidite var också eniga om att Habidite och Afergruppen inte vid den aktuella tiden kunde betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna (se skäl (52)).
(76)
I ett tredje steg justerades nettobidragsekvivalenten för stödet i anslutning till dessa återbetalningsvillkor för att ta hänsyn till den bolagsskatt som mottagaren skulle ha betalat och som vid den aktuella tiden var 35 % i Spanien.
(77)
Den nettobidragsekvivalent som blir resultatet av de faktorer som beskrivs i skälen (74)-(76) anges i tabellen nedan:
Lånebelopp
100 %
Lånets löptid
7 år
Amorteringsfri period
4 år
Referensränta
4,36 %
Marginal/tillägg
0
Total tillämplig ränta
4,36 %
Stödets bruttobidragsekvivalent
20,33 %
Bolagsskatt
35 %
Nettobidragsekvivalent (efter skatt)
13,21 %
(78)
Kommissionen noterar också att parterna är oeniga om den faktiska kostnaden för förvärvet av marken för detta projekt, som är den grund på vilken nettobidragsekvivalenten bör tillämpas för fastställande av stödbeloppet. Som anges i skäl (30) hävdar Diputación att Bizkailur fram till september 2009 hade betalat 4,7 miljoner euro för att förvärva 205 000 m2 mark och uppskattade att ytterligare 2,6 miljoner euro skulle ha behövts för att förvärva de återstående 95 000 m2 som behövdes för projektet. Habidite hävdar däremot att Bizkailur inte behövde förvärva en så stor tomt för detta projekt, eftersom det enligt markavtalet bara handlade om totalt 101 403 m2 (se skäl (47)).
(79)
När det gäller denna kontrovers noterar kommissionen för det första att den yta som behövdes för projektet, enligt den uttryckliga formuleringen i artikel 1 ii i markavtalet, skulle ha varit totalt ”minst”101 403 m2. För det andra kan inte kommissionen bilda sig en välgrundad uppfattning i frågan med utgångspunkt i de uppgifter som parterna lämnat under loppet av det formella granskningsförfarandet. Eftersom stödet enligt markavtalet inte har utbetalats och något återkrav inte är nödvändigt kan dock frågan om det exakta pris som Habidite skulle ha återbetalat för markförvärvet lämnas öppen. I detta beslut är det tillräckligt att bestämma stödinslaget till följd av återbetalningsvillkoren i markavtalet.
(80)
Detta stöd fastställs således till 13,21 % av de kostnader som skulle återbetalas till Bizkailur för förvärvet av den mark som behövdes för Habidite-projektet, enligt villkoren i artikel 1 ii i del två i markavtalet. Det sålunda fastställda beloppet motsvarar den uteblivna räntan för Bizkailur, som också skulle ha tagits ut av en marknadsaktör, för ett lån med sju års löptid, en amorteringsfri period på fyra år och fyra lika stora årliga delåterbetalningar (på vardera 25 % av det belopp som skulle återbetalas). Grunden för beräkning av detta stödinslag är den faktiska kostnad som Bizkailur skulle ha fått bära för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
(81)
Liknande överväganden måste göras med avseende på det andra stödinslaget i markavtalet, dvs. kostnaderna för anpassning av marken för industriellt bruk, som enligt markavtalet inte behövde återbetalas till Bizkailur (se i detta hänseende skälen (69) och (70)). Även här är parterna oeniga om beloppen. Enligt Diputación uppskattades dessa kostnader i mars 2009 till 28,5 miljoner euro (se skäl (30)). Habidite anser däremot att denna uppskattning är för hög (se skäl (47)), dels eftersom Bizkailur förvärvade mer mark än vad som krävdes enligt markavtalet för detta projekt, dels därför att man använt en del av den mark som redan förvärvats för projektet för andra ändamål, t.ex. avfallsdeponier.
(82)
Återigen är det, med tanke på att stödet inte har utbetalats och inte behöver återkrävas, tillräckligt att i detta beslut definiera detta stödinslag i markavtalet: det utgörs av de totala kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för anpassningen av tomten för projektet till industriellt bruk - enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet rör det sig om kostnader som, enligt formuleringen i artikel 1 vi i del två i avtalet, Habidite inte behöver återbetala till Bizkailur.
(83)
Kommissionen konstaterar också att den fördel som fastställs i skälen (68)-(77), bestående av de två inslag som beskrivs i skälen (80) och (82), måste betraktas som selektiv såtillvida att den enligt markavtalet skulle ha beviljats en specifik stödmottagare, nämligen Habidite och Afergruppen som Habidite tillhör.
(84)
Såsom anges i skäl (43) hävdar Habidite att de anmälda avtalen inte snedvrider konkurrensen eftersom a) den relevanta marknaden är begränsad till ”tillverkning, försäljning och uthyrning av prefabricerade moduler”, och b) de unika egenskaperna hos Habidites prefabricerade moduler innebär att företaget inte har några konkurrenter.
(85)
Kommissionen kan inte godta de argument som anförts av Habidite. Även om Habidites prefabricerade moduler skulle kunna betraktas som en unik produkt på grund av sina egenskaper måste den relevanta produktmarknaden i detta fall definieras i vidare bemärkelse som marknaden för uppförande och försäljning av bostäder i allmänhet - både bostäder som säljs på den fria marknaden och bostäder som säljs på det reglerade marknadssegmentet (subventionerade bostäder).
(86)
Som Habidite självt hävdar kan priserna för de bostäder som skulle säljas till Bizkailur jämföras med priserna för bostäder som säljs på den fria marknaden eller för bostäder som slutligen säljs inom ramen för den skyddade eller den halvskyddade ordningen. Det faktum att Bizkailur även ingick avtal med andra byggföretag än Habidite om andra bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen visar att andra byggföretag vid den tiden faktiskt konkurrerade med Habidite om att leverera bostäder till Bizkailur för försäljning inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen.
(87)
I den affärsplan som lämnades till den baskiska regeringen till stöd för ansökan om 2008 års regionalstöd (daterad i november 2008, på s. 10-12) uppgav dessutom Habidite självt att man konkurrerat med företag som bygger traditionella hus på flera spanska regionala marknader där man haft för avsikt att sälja sina produkter (framför allt i Baskien, Navarra, Kantabrien, Rioja, Madrid och Katalonien, men även, i mindre omfattning, i andra spanska comunidades autónomas). Habidite uppskattade att dess totala marknadsandel på den spanska marknaden (den fria marknaden plus subventionerade bostäder) skulle öka från 0,4 % 2011 till 1 % under perioden 2012-2016. För exempelvis 2011 uppskattade Habidite det totala antalet hus som skulle säljas på hela den spanska marknaden till omkring 320 000, varav företaget, med en produktion på 1 403 hus 2011, skulle ha haft en marknadsandel på 0,4 %. När det gäller marknaden i Baskien räknade Habidite med en marknadsandel på 0,5 % 2011 och upp till 2,8 % från 2014 och framåt, förutsatt att den totala årliga efterfrågan på bostäder i denna region hade varit 8 000 hus under perioden 2011-2016.
(88)
Enligt etablerad rättspraxis ska stöd anses snedvrida konkurrensen om det stärker det mottagande företagets ekonomiska ställning och möjligheter i förhållande till konkurrenter som inte får stöd (44). Mot bakgrund av denna princip och övervägandena ovan måste det slås fast att stödet till Habidite och Afergruppen genom markavtalet skulle ha haft snedvridande effekt på konkurrensen, eftersom det skulle ha gjort det möjligt för Habidite att sänka investeringskostnader som företaget normalt sett självt står för och därmed skaffa en konkurrensfördel i förhållande till faktiska och potentiella konkurrenter.
(89)
I likhet med vad som noteras i skälen (84)-(87) kan Habidites argument att den relevanta geografiska marknaden bara är lokal eller regional när det gäller just prefabricerade hus, på grund av kostnaderna för transport av de prefabricerade delarna, inte godtas. Eftersom Baskien geografiskt ligger nära andra medlemsstater och nära havet skulle de extra transportkostnaderna antagligen inte vara avgörande för att undanröja potentiella konkurrenter till Habidite i denna comunidad autónoma. Omvänt är det inte säkert att transportkostnaderna skulle hindra Habidite från att konkurrera om uppförande av bostäder i närliggande medlemsstater.
(90)
Enligt samma rättspraxis som det hänvisas till i skäl (88) måste statligt stöd som stärker ett företags ekonomiska ställning i förhållande till andra företag som konkurrerar i handeln inom EU anses skada denna handel. Stöd kan vara sådant att det påverkar handeln inom unionen även om det mottagande företaget inte självt ägnar sig åt gränsöverskridande verksamhet (45).
(91)
På grundval av övervägandena i skälen (89) och (90) drar kommissionen slutsatsen att stödet i anslutning till markavtalet sannolikt skulle ha påverkat handeln mellan medlemsstaterna.
VII.1.2 Åtgärd 2: Bostadsavtalet
(92)
Övervägandena i skälen (64)-(67), (84)-(88) och (89)-(90) om de kriterier som gäller användning av statliga medel och huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten, snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln inom unionen vid fastställande av statligt stöd gäller i tillämpliga delar även bostadsavtalet. I skälen (93)-(96) kommer följaktligen endast kriteriet om selektiv fördel att undersökas.
(93)
Såsom förklaras i skäl (45) hävdar Habidite att bostadsavtalet inte gav företaget någon fördel eftersom de priser som Bizkailur skulle betala för de 1 500 bostäder som Habidite skulle bygga enligt avtalet i själva verket låg under marknadsnivåerna.
(94)
För det första hävdar Habidite framför allt att de 1 500 bostäder som Habidite skulle leverera enligt detta avtal skulle ha sålts av Bizkailur inom ramen för den halvskyddade ordningen (som viviendas tasadas) till ett högsta pris som genom den tillämpliga regionallagen begränsades till 1,7 gånger det pris som fastställts genom den baskiska regeringens föreskrift av den 1 augusti 2004, därefter indexerat på grundval av det konsumentprisindex (IPC) som fastställs av Spaniens nationella statistikinstitut (se i detta avseende skälen (17) och (18)). Det genomsnittspris som Bizkailur därmed skulle få för de 1 500 bostäderna var 2 010,19 euro/m2, vilket är under genomsnittspriset för bostäder som såldes fritt på marknaden i provinsen Bizkaia 2007, 2 921,9 euro/m2. Vidare skulle Habidite bara ha fått 83 % respektive 83,30 % (för de 750 bostäderna på under 75 m2) av de 2 010,19 euro/m2 som Bizkailur självt fick från försäljningen av dessa bostäder inom ramen för den halvskyddade ordningen.
(95)
För det andra hävdar Habidite att det pris man enligt bostadsavtalet skulle ha fått av Bizkailur för de 1 500 bostäderna var jämförbart med de priser som betalats till andra byggföretag som ingått liknande avtal med Bizkailur under den aktuella perioden (se exempel i skäl (45)).
(96)
Slutligen hävdade Habidite också att sådana avtal, enligt lagstiftningsdekret 78/1986 och artikel 31 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om offentlig upphandling (46), även kan ingås direkt, dvs. utan offentlig upphandling, när det är motiverat på grund av projektets tekniska karaktär eller skyddet av ensamrätt.
(97)
Efter en bedömning av de uppgifter och argument som lämnats av Habidite gör kommissionen följande iakttagelser i skälen (98)-(107).
(98)
För det första bör det noteras att uppgifterna om de genomsnittspriser som betalats till andra byggföretag som ingått liknande avtal med Bizkailur uteslutande bygger på siffror som offentliggjorts i pressen. Kommissionen fick inga direkta uppgifter om detta från Diputación, t.ex. i form av kopior av liknande avtal som Bizkailur ingått med andra byggföretag. De prisuppskattningar som både Habidite och Diputación lämnat avser emellertid åren 2006 och 2007, medan de 1 500 husen, enligt artikel A c i bostadsavtalet och Habidites affärsplan som offentliggjordes 2009, skulle ha levererats till Bizkailur under perioden 2009-2011.
(99)
Även om det godtogs att de priser som Bizkailur enligt bostadsavtalet skulle betala Habidite för de 1 500 bostäderna var jämförbara med de priser som Bizkailur betalat andra byggföretag enligt liknande avtal, och under alla omständigheter låg under de priser som noterats på den fria marknaden för sådana bostäder, är detta argument inte tillräckligt för att kommissionen ska kunna slå fast att Habidite inte beviljades någon fördel genom detta avtal. Såsom även noteras i beslutet om att inleda förfarandet (47) utgörs den fördel som Habidite får genom detta avtal främst av det faktum att man genom avtalet säkrade försäljning av en stor del av sin inledande produktion, vilket innebar att riskerna i samband med ett nyinvesteringsprojekt, som per definition är högre när en ny produkt som Habidite-modulerna lanseras, minskade avsevärt.
(100)
Det är allmänt känt att konkurrensen på den spanska byggmarknaden vid den aktuella tiden var, och fortfarande är, mycket stor. Det faktum att Bizkailur ingick avtal om 1 500 bostäder med Habidite måste ge det företaget en ansenlig fördel i förhållande till konkurrenterna, även om bara efterfrågan på uppförande av hus som skulle säljas inom ramen för den skyddade och den halvskyddade ordningen skulle beaktas.
(101)
Det faktum att Bizkailur, såsom noteras av Diputación, enligt Plan Foral (se skäl (19)) skulle tillhandahålla totalt 3 000 bostäder som skulle säljas inom ramen för den skyddade ordningen under perioden 2004-2007 tyder definitivt på att det antal bostäder som man beställt av Habidite inte var försumbart. Plan Foral omfattar visserligen perioden 2004-2007, medan de 1 500 bostäder som Bizkailur beställt av Habidite skulle levereras under perioden 2009-2011 (enligt företagets affärsplan i den version som offentliggjordes 2009). Den ger dock ändå en uppfattning om det totala antal bostäder som Bizkailur hade för avsikt att sälja inom ramen för den skyddade ordningen vid tiden för ingåendet av bostadsavtalet.
(102)
Denna omständighet måste bedömas mot bakgrund av hur stor andel de bostäder som Diputación och Bizkailur beställt utgjorde av Habidites beräknade totala produktion under den relevanta perioden. Enligt den affärsplan som offentliggjordes 2009 räknade Habidite med att hela dess produktion på 433 bostäder skulle ha köpts av Bizkailur 2009. Under 2010 skulle Bizkailur ha köpt 670 bostäder, medan Habidites totala produktion skulle ha varit 1 113 bostäder. Under 2011 skulle Bizkailur ha köpt 342 bostäder, medan Habidites totala produktion skulle ha varit 3 151 bostäder. Detta visar att Habidite självt, vid den tid då bostadsavtalet ingicks, räknade med att Diputación och Bizkailur skulle ha köpt en betydande del av produktionen under de första två produktionsåren för Habidite-fabriken i Alonsotegi (2009 och 2010). Det stöder slutsatsen att bostadsavtalet avsevärt minskade riskerna i samband med ett nyinvesteringsprojekt, särskilt när en ny produkt lanseras på marknaden (Habidite-modulerna).
(103)
Ytterligare ett tecken på att Habidite genom detta avtal skulle ha befriats från en stor del av risken i samband med försäljningen av sin produkt på marknaden har sin grund i Habidites egen affärsplan (från november 2008), som lämnades in i samband med ansökan om 2008 års regionalstöd. I denna affärsplan uppskattade Habidite den totala efterfrågan på bostäder för försäljning på den reglerade marknaden i hela Baskien under åren 2011-2016 till omkring 8 000 hus per år. Enligt samma affärsplan hade Habidite för avsikt att i första hand sälja på det reglerade marknadssegmentet (subventionerade bostäder), både i Baskien och i andra spanska regioner. Framför allt förutsåg Habidite 2011 att man skulle ha sålt 289 bostäder på den reglerade marknaden i Spanien, av en total produktion på 1 403 bostäder samma år. Det visar att den andel bostäder av sin totala årsproduktion som Habidite hoppades sälja på den reglerade marknaden, dvs. 289 av en total produktion på 1 403 bostäder, sedan bostadsavtalet löpt ut (eftersom de 1 500 bostäder som beställts av Diputación och Bizkailur skulle levereras senast i maj 2011) var mycket mindre än samma andel under de första tre verksamhetsåren för Habidite-fabriken i Alonsotegi, som omfattades av bostadsavtalet.
(104)
En annan relevant aspekt är den faktiska efterfrågan på subventionerade bostäder i provinsen Bizkaia, som tillgodosågs av Bizkailur genom bostadsavtalet. Varken Diputación eller Habidite lade fram specifika belägg för den faktiska efterfrågan på subventionerade bostäder som skulle tillgodoses av Bizkailur genom det bostadsavtal som ingåtts med Habidite på de angivna villkoren. Såsom nämns i skäl (98) skulle de 1 500 hus som omfattades av detta kontrakt levereras under perioden 2009-2011. Diputación gjorde inte heller gällande att avtalet ingåtts för att tillhandahålla en tjänst av allmänna ekonomiskt intresse som subventionerade bostäder. Det bör även noteras att bostadsavtalet inte ingicks efter offentlig upphandling trots att det, enligt de uppgifter som lämnats av Habidite självt med avseende på liknande avtal som Bizkailur ingått med andra byggföretag, verkar som om Bizkailur borde ha inlett ett upphandlingsförfarande för ett sådant avtal.
(105)
Mot den bakgrunden kan Habidites argument (se skäl (96)) att projektets särskilda tekniska art innebar att avtal kunde ingås direkt, utan offentlig upphandling, inte godtas. För det första gäller de bestämmelser som Habidite åberopar inte situationer som denna, där projektets särskilda karaktär bestod i att en ny produkt lanserades på marknaden. Bostadsavtalet avsåg förvärv av bostäder som sedan skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen för missgynnade medborgare. Vilken teknik som används för att bygga husen är inte relevant, och bostäder byggda av prefabricerade moduler konkurrerade direkt med bostäder byggda med traditionella metoder. För det andra framförde Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (den baskiska revisionsrätten) i en rapport i januari 2009 (48) tvivel i fråga om mark- och bostadsavtalets laglighet, i samband med att man uppmärksammade offentliga avtal som ingåtts i strid med principerna om öppenhet och konkurrensutsatt upphandling.
(106)
Enligt domen i P&O Ferries-målet (49) är enbart omständigheten att en offentlig myndighet köper varor på marknadsvillkor inte tillräcklig för att det ska kunna slås fast att det rör sig om en normal affärstransaktion om staten inte hade ett verkligt behov av dessa varor, särskilt när beställningen av varorna inte föregåtts av offentlig upphandling. I detta fall tyder avsaknaden av uppgifter om Bizkailurs verkliga behov av att sälja de 1 500 beställda bostäderna inom ramen för den halvskyddade ordningen under perioden 2009-2011, tillsammans med avsaknaden av offentlig upphandling, på att transaktionen inte genomfördes på marknadsmässiga villkor.
(107)
Mot bakgrund av övervägandena i skälen (97)-(106) drar kommissionen slutsatsen att bostadsavtalet inte kan anses ha ingåtts under normala marknadsförhållanden. Avtalet ger tvärtom Habidite och Afergruppen en fördel genom att de befrias från risken att behöva sälja sin produktion på marknadsvillkor i direkt konkurrens med andra byggföretag. Stödinslaget definieras här som den vinst Habidite skulle ha fått från försäljningen av de 1 500 bostäderna till Diputación och Bizkailur enligt villkoren i bostadsavtalet, dvs. skillnaden mellan det pris Bizkailur skulle ha betalat vid försäljningen av de 1 500 bostäderna enligt villkoren i artikel A e i bostadsavtalet och Habidites tillverkningskostnader för de 1 500 bostäderna. Fördelen är selektiv eftersom den enligt bostadsavtalet specifikt beviljas Habidite och Afergruppen.
VII.1.3 Preliminära slutsatser
(108)
På grundval av skälen (64)-(90) och (92)-(106), och utan att det påverkar eventuella ytterligare slutsatser om förenligheten med EU:s lagstiftning om offentlig upphandling, måste det slås fast att både markavtalet och bostadsavtalet har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(109)
När det gäller markavtalet har det statliga stödet två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån motsvarande de totala kostnaderna för Bizkailur för förvärvet av marken för Habidite-projektet, som skulle ha beviljats räntefritt för en period på sju år med en amorteringsfri period på fyra år. Den uteblivna räntan motsvarar en nettobidragsekvivalent på 13,41 % av Bizkailurs kostnader för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala kostnader för anpassningen för industriellt bruk av tomten i fråga på totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
(110)
När det gäller bostadsavtalet utgörs stödinslaget av den vinst som Habidite skulle ha fått från försäljningen av den 1 500 bostäderna enligt detta avtal, dvs. skillnaden mellan priset enligt artikel A e i bostadsavtalet för de 1 500 bostäderna och Habidites tillverkningskostnader för de 1 500 bostäderna.
VII.2. Förenlighet
(111)
I beslutet om att inleda förfarandet av den 2 december 2009 betvivlade kommissionen att stödet i anslutning till mark- och bostadsavtalet skulle ha kunnat anses förenligt med fördraget enligt de relevanta bestämmelser som gällde vid tiden för bedömningen, framför allt den ursprungliga tillfälliga ramen (50), 2004 års riktlinjer, gemenskapens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (51) och 2008 års allmänna gruppundantagsförordning (52).
(112)
Såsom anges i skälen (60)-(62) beviljades dock stödet i anslutning till mark och bostadsavtalet olagligen (dvs. innan det anmälts till kommissionen) den 15 december 2006. Stödets förenlighet måste därför bedömas på grundval av de bestämmelser om statligt stöd som gällde vid tiden för beviljandet.
(113)
I detta tidsmässiga hänseende kan inte förenligheten hos det stöd som beviljats enligt mark- och bostadsavtalet granskas mot bakgrund av de särskilda bestämmelser som gäller med avseende på krisen, som antogs och trädde i kraft senare.
(114)
Enligt Diputación kunde inte heller Habidite och Afergruppen den 15 december 2006 betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i 2004 års riktlinjer. De var därför inte berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd vid tiden för ingåendet av mark- och bostadsavtalet.
(115)
Både mark- och bostadsavtalet ingicks den 15 december 2006 för att stödja ett nytt investeringsprojekt i Alonsotegi, en by i comarca Gran Bilbao, som vid den tiden var en stödregion enligt artikel 107.3 c i fördraget (53). Det måste därför undersökas om det stöd som beviljades enligt mark- och bostadsavtalet kan ha varit förenligt med fördraget enligt de regler för regionalstöd som gällde den 15 december 2006, nämligen 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (54) (nedan kallade 1998 års riktlinjer) och 2002 års sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (55) (nedan kallade 2002 års rambestämmelser), samt mot bakgrund av artikel 107.3 c i fördraget.
(116)
För att kunna betecknas som förenligt med den inre marknaden måste regionalt investeringsstöd uppfylla en rad standardkriterier för förenlighet, som vid tiden för ingåendet av markavtalet den 15 december 2006 angavs i 1998 års riktlinjer. Framför allt måste stödet kunna bidra till regional utveckling och stödja ett nyinvesteringsprojekt som börjat verkställas först efter det att stödmottagaren lämnat en ansökan om stöd (stimulanseffekt), investeringsprojektet ska ha finansierats av stödmottagaren med minst 25 %, och investeringsprojektet ska ha upprätthållits i den aktuella stödregionen i minst fem år. Dessutom måste de stödberättigande utgifter som ska beaktas för beviljande av stöd begränsas till vissa stödberättigande kostnader, och stödet får inte kombineras med annat stöd så att det tillämpliga taket för regionalstöd överskrids.
(117)
Enligt punkt 2 i 1998 års riktlinjer betraktades regionalstöd för ett särskilt ändamål som beviljas ett enda företag eller gynnar en enda verksamhetssektor normalt sett inte som förenligt med fördraget, eftersom stödets snedvridande effekter i princip skulle vara större än dess positiva effekter för den regionala utvecklingen. Vidare var särskilt stöd till företag i svårigheter förbjudet.
(118)
Det stöd som Habidite beviljades enligt markavtalet anmäldes inte av de spanska myndigheterna som stöd inom ramen för en godkänd regional stödordning. Stödet är snarare att beteckna som en särskild åtgärd som endast gynnar Habidite och Afergruppen, och därmed byggsektorn.
(119)
Enligt samma punkt 2 i 1998 års riktlinjer kan dock sådant stöd för ett särskilt ändamål till en enda sektor och ett enda företag i undantagsfall förklaras förenligt med fördraget om det kan visas att det i avsevärd utsträckning bidrar till den regionala utvecklingen, i en omfattning som överstiger stödets snedvridande effekter på handeln inom unionen och på konkurrensen. Även om de spanska myndigheterna inte anfört några argument i detta avseende ska kommissionen ändå på eget initiativ och på grundval av de uppgifter den förfogar över undersöka om villkoren för ett sådant undantag är uppfyllda när det gäller stödet i anslutning till markavtalet.
(120)
Det står klart att syftet med markavtalet var att stödja ett nyinvesteringsprojekt, nämligen den nya Habidite-fabriken i Alonsotegi. Projektet väntades vid den aktuella tiden ge 1 100 direkta nya arbetstillfällen i ett stödområde, och med största sannolikhet även ett ansenligt antal indirekta arbetstillfällen i samma region. Denna omständighet styrks av det faktum att nyinvesteringsprojektet, enligt det parallella bostadsavtalet, även skulle ha bidragit till uppnåendet av regionalpolitiska mål, nämligen tillhandahållande av subventionerade bostäder för missgynnade medborgare i provinsen Bizkaia. Dessutom kunde varken Habidite eller Afergruppen vid tiden för undertecknandet av mark- och bostadsavtalet betecknas som företag i svårigheter i den mening som avses i punkterna 9-11 i riktlinjerna (se skäl (9)). Kommissionen drar därför slutsatsen att villkoren för undantaget i sista stycket i punkt 2 i 1998 års riktlinjer är uppfyllda i fråga om markavtalet.
(121)
Enligt punkt 4.4 i 1998 års riktlinjer innefattar regionalstöd endast stöd för nyinvestering, som definieras som en investering i anläggningstillgångar i samband med etablering av en ny anläggning, utökning av kapaciteten vid en befintlig anläggning eller igångsättning av en verksamhet som medför en genomgripande förändring av en befintlig verksamhets produktionsprocesser. Stödet enligt markavtalet överensstämmer med denna definition, eftersom det beviljades till stöd för ett nyinvesteringsprojekt i Alonsotegi.
(122)
Enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer ska stöd till nyinvestering syfta till att täcka endast stödberättigande investeringskostnader, och det maximala regionalstödsbeloppet beräknas följaktligen som en procentandel av de stödberättigande investeringskostnaderna. Enligt punkterna 4.5 och 4.6 i 1998 års riktlinjer innefattar ”stödberättigande kostnader” i samband med ett nyinvesteringsprojekt mark, byggnader och inventarier, och även vissa former av immateriella investeringar (patent, licenser, know-how) upp till 25 % av typberäkningsunderlaget för stora företag.
(123)
Till att börja med bör därför de stödberättigande kostnaderna för Habidite-projektet i Alonsotegi per 15 december 2006 bestämmas.
(124)
Eftersom stödet i anslutning till markavtalet inte beviljades på grundval av en föregående ansökan om stöd lämnade inte stödmottagaren vid den aktuella tiden de uppgifter som är relevanta för fastställandet av de stödberättigande kostnaderna i samband med ett nyinvesteringsprojekt i ärenden som gäller regionalstöd. De uppgifter som Diputación hade tillgång till när det gäller de stödberättigande kostnaderna framgår av skäl (12) och är följande:
Mark
4,8 miljoner euro
Industribyggnad
22,5 miljoner euro
Markanpassning (urbanización)
4,04 miljoner euro
Installationer
24,0 miljoner euro
Totalt
55,34 miljoner euro
(125)
De angivna utgiftskategorierna kan betraktas som ”stödberättigande kostnader” i den mening som avses i punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer. Eftersom stödet i anslutning till markavtalet dessutom var direkt kopplat till förvärv och anpassning för industriellt bruk av marken för nyinvesteringsprojektet uppfyller det även detta krav enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer.
(126)
Enligt punkt 4.10 i 1998 års riktlinjer ska stöd för nyinvesteringar göras beroende av att den berörda investeringen upprätthålls i minst fem år. Även om detta villkor inte uttryckligen gäller för Habidite i samband med markavtalet måste det ändå noteras att Habidite, i samband med det parallella avtalet om utbildningsstöd (som beskrivs i skäl (39)), som också ingicks den 15 december 2006 i anslutning till samma investeringsprojekt, hade förbundit sig att bevara 1 100 arbetstillfällen i minst fem år. Kommissionen drar därför slutsatsen att även punkt 4.10 i 1998 års riktlinjer är uppfylld.
(127)
I avsaknad av uppgifter om de beräknade lönekostnaderna för de 1 100 anställda vid Habidite-fabriken i Alonsotegi kan kommissionen inte göra någon meningsfull bedömning av den eventuella förenligheten hos det stöd som beviljades inom ramen för markavtalet med punkterna 4.11-4.17 om skapande av sysselsättning i 1998 års riktlinjer. Eftersom stödet i anslutning till markavtalet var kopplat till markförvärvet, som är en stödberättigande kostnad, är en bedömning enligt punkterna 4.11-4.17 emellertid inte nödvändig.
(128)
Innan markavtalet undertecknades hade Habidites investeringsprojekt inte tidigare beviljats något annat investeringsstöd som bör beaktas vid bedömningen av kumulativa effekter enligt punkt 4.18 i 1998 års riktlinjer.
(129)
Enligt punkt 4.2 i 1998 års riktlinjer ska stödordningar föreskriva att en ansökan om stöd lämnas innan investeringsprojektet börjar verkställas. Syftet med denna bestämmelse är att se till att regionalstöd beviljas endast om det har en kontrollerbar stimulanseffekt - om ett visst projekt har börjat verkställas innan ansökan om stöd görs har det regionalstöd som därefter beviljas uppenbarligen inte någon stimulanseffekt, vilket betyder att projektet antagligen skulle ha genomförts även utan stödet.
(130)
I detta avseende bör det för det första noteras att markavtalet var en tillfällig åtgärd och inte stöd som beviljades inom ramen för en godkänd stödordning. Stimulanseffekt är dock ett allmänt kriterium för förenlighet enligt artikel 107.3 c i fördraget, som under alla omständigheter måste styrkas för markavtalet. Även om Diputación inte gjorde anspråk på någon stimulanseffekt för denna åtgärd bör kommissionen ändå på eget initiativ undersöka om detta väsentliga villkor för förenlighet är uppfyllt.
(131)
Kommissionen anser att villkoret om stimulanseffekt är uppfyllt när det gäller stödet i anslutning till markavtalet, av följande skäl. För det första hade projektet inte börjat verkställas innan stödet beviljades, även om stödet anmäldes först den dag då det beviljades (den 15 december 2006). Enligt de uppgifter som lämnats av Diputación påbörjades det markförvärv som var nödvändigt för projektet, och som kan betraktas som inledningen av detta investeringsprojekt, först i maj 2007, dvs. efter undertecknandet av markavtalet den 15 december 2006. För det andra kan den omständighet att Habidite-projektet inte genomfördes efter det att mark- och bostadsavtalet hävts betraktas som ett bevis för att stödet hade stimulanseffekt - projektet genomfördes inte utan stödet.
(132)
Enligt punkt 4.2 i 1998 års riktlinjer krävdes också att stödmottagaren själv bidragit med stödfri finansiering till projektet motsvarande minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna. Detta villkor är också uppenbart uppfyllt när det gäller stödet i anslutning till markavtalet. De stödberättigande kostnader som Diputación redovisat för detta projekt uppgick till totalt 55 miljoner euro, och Habidite skulle därför med egna medel ha bidragit med minst 25 % av detta belopp, dvs. minst 13,75 miljoner euro. Kommissionen anser att stödinslaget i markavtalet, som fastställs i skäl (109), inte kunde ha överstigit 75 % av de stödberättigande kostnaderna, dvs. 41,25 miljoner euro, inte ens i ett scenario där det totala stödbeloppet hade ökats avsevärt genom godtagande av att stödet utgjordes av 28,2 miljoner euro i faktiska kostnader för anpassning av marken för industriellt bruk, plus 0,98 miljoner euro (dvs. 13,41 % av den totala kostnaden på 7,3 miljoner euro för markförvärvet, enligt Diputacións uppskattning).
(133)
På grundval av övervägandena i skälen (116)-(132) drar kommissionen slutsatsen att stödet i anslutning till markavtalet uppfyllde kriterierna för förenlighet enligt 1998 års riktlinjer.
(134)
Uppgifterna om stödberättigande investeringskostnader i skälen (12) och (124) visar också att Habidites investeringsprojekt i december 2006 kunde betecknas som ett stort investeringsprojekt i den mening som avses i 2002 års rambestämmelser - de totala bidragsberättigande kostnaderna för detta projekt översteg 50 miljoner euro. Förenligheten hos stödet i anslutning till markavtalet måste därför också undersökas med avseende på dess överensstämmelse med villkoren i 2002 års rambestämmelser.
(135)
Den högsta stödnivån i comarca Grand Bilbao i december 2006, uttryckt som nettobidragsekvivalent, var 20 %. I enlighet med punkt 21 i 2002 års rambestämmelser, och med hänsyn till de stödberättigande kostnaderna för Habidite-projektet 2006, enligt skäl (12), borde den högsta tillåtna stödnivån för detta projekt ha sänkts enligt följande:
Stödberättigande kostnader
Anpassat stödtak
Upp till 50 miljoner euro
10 miljoner euro (20 % - regionalstödstaket på 50 miljoner euro)
Mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro
0,5 miljoner euro (10 % - hälften av regionalstödstaket på 5 miljoner euro)
Del som överstiger 100 miljoner euro
-
Totalt
10,5 miljoner euro
(136)
Stödet i anslutning till markavtalet skulle alltså ha varit förenligt endast upp till ett totalt belopp på 10,5 miljoner euro och oförenligt när det gäller varje del som överstiger 10,5 miljoner euro. Såsom anges i skälen (78)-(82) och (109) kan stödbeloppet i anslutning till markavtalet inte exakt kvantifieras på grund av oenigheten om de faktiska kostnader som Bizkailur skulle ha fått bära för fullgörandet av sina avtalsmässiga förpliktelser i samband med förvärvet och anpassningen till industriellt bruk av den tomt som var avsedd för uppförandet av Habidite-fabriken i Alonsotegi - en kontrovers som kommissionen inte kan bilda sig någon välgrundad uppfattning om.
(137)
Det första stödinslaget skulle ha motsvarat 13,21 % av Bizkailurs faktiska kostnader för markförvärvet. Diputación hävdar att dessa faktiska kostnader skulle ha uppgått till totalt 7,3 miljoner euro, men Habidite anser att den uppskattningen är alltför hög. Dessutom noteras att kostnaderna för markförvärvet, enligt de uppgifter som Diputación själv lämnat (se skäl (12)), vid ett givet tillfälle uppskattades till 4,8 miljoner euro. Slutligen var de kostnader som i november 2008 uppskattades för markförvärvet, enligt Habidites affärsplan som lämnades tillsammans med ansökan om 2008 års regionalstöd, 5,5 miljoner euro.
(138)
När det gäller det andra stödinslaget, nämligen Bizkailurs sammanlagda faktiska kostnader för anpassningen av tomten i fråga för industriellt bruk, uppskattade Diputación dem till 28,5 miljoner euro i mars 2009 men uppgav också att dessa kostnader vid ett givet tillfälle uppskattats till bara 4,04 miljoner euro (se skäl (12)).
(139)
Sammanfattningsvis kan det inte, på grundval av de tillgängliga uppgifterna, med absolut säkerhet uteslutas att stödet i anslutning till markavtalet inte skulle ha överstigit det tillåtna beloppet för detta projekt på 10,5 miljoner euro.
(140)
I punkt 24 i 2002 års rambestämmelser anges ytterligare villkor för förenlighet för åtgärder där stödbeloppet överstiger det högsta tillåtna stödbeloppet för en investering på 100 miljoner euro i samma stödregion. I detta fall var, i enlighet med punkt 21 i 2002 års rambestämmelser, det högsta tillåtna stödbeloppet för en investering på 100 miljoner euro i comarca Gran Bilbao i december 2006 15 miljoner euro (10 miljoner euro, motsvarande 20 % av den första delen på 50 miljoner euro, plus 5 miljoner euro, motsvarande 10 % av nästa del på 50 miljoner euro).
(141)
Som redan förklarats i skälen (78)-(82) kan det totala stödbeloppet i anslutning till markavtalet inte exakt kvantifieras med utgångspunkt i de tillgängliga uppgifterna. Kommissionen kan dock inte utesluta att stödbeloppet skulle ha kunnat överstiga taket på 15 miljoner euro. Kommissionen undersökte därför om de två ytterligare villkoren för godkännande av sådant stöd var uppfyllda med avseende på markavtalet.
(142)
Det första villkoret är att stödmottagaren inte har mer än 25 % av försäljningen av den relevanta produkten före eller efter investeringen. Det andra villkoret är att den produktionskapacitet som skapas genom investeringsprojektet inte motsvarar mer än 5 % av marknadens storlek. Enligt punkt 24 i 2002 års rambestämmelser är det medlemsstaten i fråga som ska bevisa att dessa villkor är uppfyllda. I det aktuella fallet lämnade inte de spanska myndigheterna uppgifter som gjorde det möjligt för kommissionen att kontrollera om något av dessa två ytterligare villkor var uppfyllt.
(143)
Baserat på de uppskattningar av marknadsandelen som Habidite lämnade i november 2008 i samband med ansökan om 2008 års regionalstöd (se skäl (87)) räknade företaget med att dess egen andel av den totala spanska bostadsbyggnadsmarknaden (den fria marknaden och segmentet för subventionerade bostäder) skulle vara [0,1-1,0] % 2011, dvs. med den nya produktionskapaciteten till följd av investeringsprojektet, och stiga till [0,5-1,5] % från 2012 och därefter. Om man bara tittade på den baskiska marknaden skulle Habidites andel 2011 av det fria segmentet av byggmarknaden ha varit [0,1-1,0] % och stigit till [2,0-3,0] % från 2014 och därefter.
(144)
Mot bakgrund av dessa uppskattningar, som inte motsägs av några andra uppgifter som kommissionen har tillgång till, kan det antas att Habidite inte i december 2006 skulle ha överskridit de tak för marknadsandel och kapacitet som anges i punkt 24 i 2002 års rambestämmelser när det gäller investeringen med stöd av markavtalet.
(145)
Sammanfattningsvis skulle även villkoren för förenlighet enligt 2002 års rambestämmelser ha varit uppfyllda när det gäller den del av stödet i anslutning till markavtalet som inte översteg det tillåtna högsta beloppet på 10,5 miljoner euro. Stöd över detta tak skulle inte ha varit förenligt med fördraget, eftersom det inte skulle uppfylla villkoren för förenlighet enligt 1998 års riktlinjer och 2002 års rambestämmelser.
(146)
Eftersom stödet aldrig utbetalades och inte behöver återkrävas är dessa slutsatser om förenligheten hos stödet i anslutning till markavtalet tillräckliga i detta beslut.
(147)
Kommissionen uppmärksammar de behöriga spanska myndigheterna på att stödet i anslutning till markavtalet måste beaktas vid bedömningen av om bestämmelserna om kumulering av stöd är uppfyllda med avseende på 2008 års regionalstöd som beviljats av den baskiska regeringen för samma projekt. Detta är nödvändigt även med tanke på att både stödet i anslutning till markavtalet och 2008 års regionalstöd täckte stödberättigande kostnader i samband med förvärv och anpassning av samma tomt. Återigen noteras att detta investeringsprojekt började verkställas i maj 2007, medan ansökan om 2008 års regionalstöd lämnades in 2008.
(148)
Såsom anges i skälen (93)-(107) innebär stödet i anslutning till bostadsavtalet att riskerna i samband med nyinvesteringen minskar genom att försäljningen av en betydande del av den inledande produktionen vid den nya anläggningen säkras, och Habidite får dessutom en fördel i förhållande till andra konkurrenter eftersom företaget, utan offentlig upphandling, lyckades få ett avtal om leverans till de offentliga myndigheterna av 1 500 bostäder som skulle säljas inom ramen för den halvskyddade ordningen. Stödet i anslutning till bostadsavtalet definierades som den vinst som Habidite skulle ha gjort på Diputacións och Bizkailurs köp av de 1 500 bostäderna, dvs. skillnaden mellan det pris till vilket de senare skulle ha sålt bostäderna och Habidites egna tillverkningskostnader för bostäderna.
(149)
Enligt 1998 års riktlinjer är regionalstöd kopplat till stödberättigande kostnader. Även om punkt 4.2 i de riktlinjerna visserligen inte begränsar formerna för beviljande av investeringsstöd framgår det också av punkt 4.5 och riktlinjerna som helhet att investeringsstöd ska avse stödberättigande investeringskostnader. Enligt punkt 4.5 i samma riktlinjer får endast kostnader för förvärv av tillgångar som mark, byggnader och inventarier beaktas vid beviljande av regionalstöd. Enligt punkt 4.6 får regionalstöd även beviljas för andra kostnader, t.ex. kostnader för förvärv av patent, licenser och know-how.
(150)
Stödet i anslutning till bostadsavtalet är dock till sin karaktär sådant att det inte avser den typen av stödberättigande kostnader. Det syftar snarare till att minska stödmottagarens löpande driftskostnader. Enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer är driftsstöd i princip förbjudet och bara i undantagsfall tillåtet i regioner som får stöd enligt artikel 107.3 a i fördraget. Habidite-projektet skulle dock genomföras i en region som fick stöd enligt artikel 107.3 c i fördraget, inte artikel 107.3 a.
(151)
Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet i anslutning till bostadsavtalet kunde betecknas som driftsstöd, som enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer inte skulle ha varit förenligt med fördraget.
VIII. SLUTSATS
(152)
På grundval av bedömningen ovan i skälen (63)-(151), och utan att det påverkar eventuella ytterligare slutsatser om förenligheten med EU:s lagstiftning om offentlig upphandling, slår kommissionen fast att markavtalet och bostadsavtalet har inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
(153)
När det gäller markavtalet har stödet två beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för ett lån motsvarande Bizkailurs totala kostnader för förvärvet av marken för Habidite-projektet, som skulle ha beviljats räntefritt för en period på sju år med en amorteringsfri period på fyra år. Den uteblivna räntan motsvarar en nettobidragsekvivalent på 13,41 % av Bizkailurs kostnader för markförvärvet enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala kostnader för anpassningen för industriellt bruk av tomten i fråga på totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
(154)
När det gäller bostadsavtalet utgörs stödinslaget av den vinst som Habidite och Afergruppen skulle ha gjort på försäljningen av de 1 500 bostäder som Diputación och Bizkailur beställt, dvs. skillnaden mellan det pris till vilket de senare skulle ha sålt bostäderna enligt bestämmelserna i bostadsavtalet och Habidites kostnader för att bygga dem.
(155)
De tillgängliga uppgifterna gör det inte möjligt att exakt kvantifiera stödbeloppen i anslutning till mark- och bostadsavtalet. I detta beslut är det dock inte nödvändigt att kvantifiera stödet - det har inte utbetalats och behöver därmed inte återkrävas.
(156)
Vidare betonas att mark- och bostadsavtalet har inslag av olagligt stöd. Stödet i anslutning till båda avtalen beviljades den 15 december 2006 i strid med fördragets krav på förhandsanmälan. Mot bakgrund av domen i CELF/SIDE-målet (56) undanröjer inte den senare anmälan av de två avtalen och slutsatsen om att stödet i anslutning till markavtalet delvis är förenligt upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro stödets olagliga karaktär. Kommissionen kräver att de behöriga spanska myndigheterna ser till att den olagliga karaktären hos stödet i anslutning till mark- och bostadsavtalet får alla nödvändiga rättsliga konsekvenser.
(157)
Stödet i anslutning till markavtalet är förenligt med fördraget enligt 1998 års riktlinjer och 2002 års rambestämmelser upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro. Den del av stödet i anslutning till markavtalet som skulle kunna överstiga detta tillåtna belopp är oförenligt med fördraget.
(158)
Stödet i anslutning till bostadsavtalet utgör driftsstöd, som i sin helhet är oförenligt med fördraget enligt punkt 4.15 i 1998 års riktlinjer.
(159)
Slutsatserna i detta beslut om förekomst av stöd i markavtalet är relevanta för 2008 års regionalstöd som beviljades för samma investeringsprojekt av den baskiska regeringen. Det noteras att detta investeringsprojekt började verkställas i maj 2007, dvs. före ansökan om 2008 års regionalstöd.
(160)
Mottagarna av det stöd som beviljas genom mark- och bostadsavtalet är Habidite Technologies País Vasco S.A. och Afergruppen, som båda är avtalsslutande parter i mark- och bostadsavtalet, och är anknutna företag i den mening som avses i artikel 3.2 och 3.3 i bilagan till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (57).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De två avtal som Konungariket Spanien anmälde den 15 april 2009, som ingåtts den 15 december 2006 mellan Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur S.A., å ena sidan, och Habidite Technologies País Vasco S.A. och Afergruppen, å andra sidan, innefattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.
Artikel 2
Stödet i anslutning till de två avtalen är olagligt, eftersom det beviljats i strid med kravet på förhandsanmälan enligt artikel 108.3 i fördraget.
Artikel 3
Stödet i anslutning till markavtalet har följande beståndsdelar:
a)
Den uteblivna räntan för Diputación och Bizkailur för ett lån som motsvarar de faktiska kostnaderna för markförvärvet, som skulle återbetalas efter en amorteringsfri period på fyra år i fyra lika stora årliga delåterbetalningar på vardera 25 %. Nettobidragsekvivalenten för ett sådant räntefritt lån skulle ha varit 13,41 % av Bizkailurs faktiska kostnader för förvärvet av marken för detta projekt enligt artikel 1 ii i del två i markavtalet.
b)
Bizkailurs totala faktiska kostnader för anpassningen för industriellt bruk av den mark som skulle förvärvas för projektet, totalt minst 101 430 m2, enligt artikel 1 iii i del två i markavtalet.
Artikel 4
Stödet i anslutning till bostadsavtalet utgörs av den vinst som Habidite och Afergruppen skulle ha gjort på försäljningen av de 1 500 bostäder som Diputación Foral de Bizkaia och Bizkailur S.A. beställt enligt detta avtal. Denna vinst definieras som skillnaden mellan det pris som Habidite skulle få av Bizkailur enligt artikel A e i detta avtal och Habidites egna kostnader för uppförandet av de 1 500 bostäderna.
Artikel 5
Stödet i anslutning till markavtalet är förenligt med fördraget enligt 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål och 2002 års sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, upp till det tillåtna beloppet på 10,5 miljoner euro. Stöd som överskrider detta tak är oförenligt med fördraget.
Artikel 6
Stödet i anslutning till bostadsavtalet är oförenligt med fördraget enligt punkt 4.5 i 1998 års riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål, eftersom det utgör driftsstöd.
Artikel 7
Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.
Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2012.