РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 януари 2012 година
относно държавна помощ SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10), предоставена от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt.
(нотифицирано под номер C(2011) 9316)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/150/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС (1), относно държавна помощ C 38/10, (ex NN 69/10) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като имат предвид, че:
I. КОНТЕКСТ И ПРОЦЕДУРА
(1)
След няколко неуспешни опита за приватизация, през 2007 г. унгарската държава сключи споразумение за покупко-продажба с AirBridge Zrt. (наричан по-долу „AirBridge“) относно 99,95 % от акциите на националния превозвач Malév Hungarian Airlines Zrt. (наричан по-долу „Malév“). AirBridge изплати 200 милиона HUF (740 000 EUR (3)) за придобиване на акциите. Комисията получи уведомление относно споразумението за приватизация в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС, но впоследствие то беше оттеглено (4).
(2)
Вследствие на финансовите затруднения на новия собственик руската Външноикономическа банка „Внешэкономбанк“ (наричана по-долу „VEB“) придоби дял от 49,5 % в AirBridge и стана непряк акционер в Malév.
(3)
През март 2010 г. Комисията научи от прессъобщения за намерението на унгарската държава да ренационализира Malév. С електронно писмо от 2 март 2010 г. унгарските органи потвърдиха тези прессъобщения.
(4)
На 10 март 2010 г. Комисията получи жалба с електронно писмо от Wizz Air, нискобюджетен въздушен превозвач със седалище в Унгария и основен конкурент на Malév в Унгария. В тази жалба се твърди, че дружеството Malév е получило държавна помощ, която е незаконна и несъвместима с вътрешния пазар, посредством редица различни мерки. С писмо от 29 март 2009 г. Комисията препрати неповерителна версия на жалбата до унгарските органи заедно с искане за допълнителна информация. На 30 април 2010 г. Унгария представи мнения относно същността на тази жалба, като даде отговори на поставените в нея въпроси.
(5)
На среща с унгарските органи на 5 май 2010 г. същите посочиха, че възнамеряват да преструктурират въздушния превозвач. Те обаче изтъкнаха също така, че все още не знаят колко всеобхватно ще бъде това преструктуриране.
(6)
Комисията получи втора жалба (от конкурент, който не се съгласи да бъде разкрита идентичността му) на 5 октомври 2010 г., която беше препратена на унгарските органи с писмо от 21 октомври 2010 г. На 19 ноември 2010 г. унгарските органи представиха мнения относно същността на тази жалба.
(7)
На 14 юли 2010 г. и 8 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи, като отговори бяха получени на 11 август 2010 г., 16 август 2010 г., 5 октомври 2010 г., 3 ноември 2010 г. и 23 ноември 2010 г.
(8)
При тези обстоятелства на 21 декември 2010 г. Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване в съответствие с член 108, параграф 2 от ДФЕС (наричано по-долу „решението за откриване на процедура“) относно твърдението за различни мерки за държавна помощ, приведени в действие в полза на Malév.
(9)
На 24 февруари 2011 г. Унгария представи своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедурата.
(10)
Решението за откриване на процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 26 май 2011 г. (5) Мнения бяха получени от две заинтересовани страни: от Wizz Air на 26 юни 2011 г. и от конкурент (нежелаещ да бъде разкрита идентичността му) на 28 юни 2011 г.
(11)
На 6 юли 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Унгария. На 5 септември 2011 г. Унгария представи мнения относно коментарите на третите страни.
(12)
След решението за откриване на процедурата в Брюксел се състояха две срещи между службите на Комисията и унгарските органи: на 10 юни 2011 г. и на 19 октомври 2011 г.
(13)
На 26 септември 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация от унгарските органи и Унгария отговори с писмо от 25 октомври 2011 г.
II. MALÉV И РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
II.1. Дружеството
(14)
Седалището на Malév е на Международната аерогара „Ференц Лист“ в Будапеща и към настоящия момент въздушният превозвач работи с парк от 22 въздухоплавателни средства (6) до дестинации в Европа и Близкия Изток. През 2009 г. той е превозил 3,2 милиона пътници (7).
II.2. Периодът преди приватизацията от 2007 г.
(15)
Унгарските органи направиха няколко опита да приватизират Malév. През 1992 г. 35 % от акциите на Malév бяха продадени на контролиран от държавата италиански консорциум от Alitalia и Simest. През 1997 г. Alitalia-Simest продаде своя дял на консорциум от две частни унгарски банки (OTP и MKB). През 1999 г. повечето частно притежавани акции са изкупени обратно от държавата, в резултат на което държавната собственост възлиза на 97 %.
(16)
Дружеството Malév, наред с много други въздушни превозвачи, претърпя значителни щети от спада в авиационния пазар след събитията през септември 2001 г. и започна да реализира загуби (вж. таблица 1 по-долу).
(17)
В този контекст държавата отново взе решение да приватизира Malév.
II.3. Приватизацията от 2007 г. и Malév под частен контрол
II.3.1. Продажбата на AirBridge
(18)
Дружеството има нужда от рекапитализация, а държавата, като собственик, беше с ограничени възможности да финансира такава инвестиция. Поискани са оферти за Malév и в началото на 2007 г. беше решено, че най-добрата оферта е на дружеството със специална цел „AirBridge“. AirBridge предложи атрактивен и икономически осъществим бизнес план и план за преструктуриране.
(19)
На 23 февруари 2007 г. беше сключено споразумение за покупко-продажба, съгласно което 99,95 % от акциите на Malév са продадени на AirBridge. 49 % от акциите на AirBridge са били собственост на Борис Абрамович (8), руски бизнесмен, притежаващ мажоритарен дял в няколко руски авиационни компании (KrasAir и Обединени руски авиационни компании AirUnion), а 51 % - на отделни унгарски граждани. Ето защо очакванията са били, че заедно с бизнес плана и плана за преструктуриране AirBridge ще допринесе с ноу-хау и ефективно управление на Malév.
(20)
Най-съществените елементи от това споразумение са:
а)
AirBridge закупува 99,95 % от акциите на Malév за 200 милиона HUF (740 000 EUR). Не по-късно от 31 декември 2008 г. AirBridge се задължава да осигури финансиране (9) в размер на 50 милиона EUR.
б)
Заем, предоставен през 2003 г. на Malév от Унгарската банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank, наричана по-долу „MFB“), която е 100 % държавна собственост, в размер на 76 милиона EUR, е изваден от счетоводния баланс на Malév и прехвърлен на дружеството със специална цел на Malév (Malév Vagyonkezelő Kft., наричано по-долу „MAVA“), което е 100 % държавна собственост.
в)
Полученият през 2003 г. заем от MFB е деноминиран в EUR, гарантиран на 100 % от държавата, с лихвен процент тримесечна референтна ставка IBOR + 0,5 %. Първоначалният падеж на заема е 2013 г., като главницата трябва да бъде изплатена на една вноска на падежа. С прехвърлянето на главницата и лихвите на MAVA падежът на заема също е удължен до 2017 г.
г)
Според унгарските органи активи на стойност 76 милиона EUR са прехвърлени на MAVA заедно със заема. Тези активи включват търговската марка Malév, керосинопровод и един самолет В767. Ако Malév реализира печалба, дружеството следва да изплати на MAVA и 25 % от печалбите след данъчно облагане. AirBridge предоставя на MAVA и банкова гаранция от VEB за покриване на изплащането на заема в размер до 32 милиона EUR.
д)
Освен това Malév ще изплаща на MAVA сумата от 200 000 EUR годишно като роялти за използване на наименованието и логото „Malév“. AirBridge се задължава да продължи да използва марката и да гарантира дейността на дружеството като въздушен превозвач до 31 декември 2017 г., когато е новият падеж на заема.
е)
Malév ще вземе обратно на лизинг самолета В767 - прехвърлен на MAVA (вж. буква б) по-горе) - от MAVA за периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2017 г. (10)
(21)
Назначено е ново ръководство и са въведени редица мерки за икономии и генериране на приходи. Последните включват прекратяване на превози на дълги разстояния и съкращения на персонала. Според Унгария обаче, тъй като тези мерки съвпадат с голямо увеличение на цените на горивото, те като цяло не са оказали въздействие върху рентабилността на дружеството.
(22)
Финансовото положение на Malév продължи да се влошава и 4 месеца по-късно на дружеството липсва необходимата ликвидност за изплащане на роялти за използването на търговската марка „Malév“.
(23)
Според Унгария плащанията за самолета В767, взет на лизинг от MAVA, не са „спрени“, след като Malév решава да прекрати полетите на дълги разстояния, тъй като Malév „признава“ тези задължения и е налице само закъснение на плащанията, върху което се изплащат лихви.
(24)
През втората половина на 2008 г. последиците от глобалната финансова криза започват да се усещат от Malév, както и от неговите руски партньори. Няколко от авиационните компании на г-н Абрамович изпадат в несъстоятелност. Оказва се, че самото дружество AirBridge вече не е в състояние да финансира Malév и не изпълнява задължението си да върне заема на VEB. Тъй като 49 % от акционерната собственост в AirBridge са заложени във VEB, VEB придобива тези акции. VEB посочва, че е готова да финансира и занапред Malév, но като банка, а не като собственик.
II.3.2. Продажба на Malév Ground Handling
(25)
Както бе посочено по-горе, в началото на 2009 г. финансовото положение на Malév се влошава още повече. Поради това акционерите му се обръщат към държавното холдингово дружество Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., (наричано по-долу „MNV“) с предложението да продаде на MNV Malév Ground Handling, 100 % дъщерно дружество на Malév (наричано по-долу „Malév GH“).
(26)
Според Унгария Malév GH е било тогава и все още е, стабилно във финансово отношение предприятие.
(27)
През януари 2009 г. е подписано (и през февруари изменено) предварително споразумение за продажба, предвиждащо авансови плащания в размер на 4,3 милиарда HUF (16 милиона EUR). MNV извършва авансови плащания в полза на Malév през януари и февруари 2009 г. Тези авансови плащания подлежат на възстановяване в рамките на два работни дни, ако в резултат на правния и финансовия анализ MNV реши да не подписва окончателното споразумение за покупко-продажба. Това задължение за потенциално възстановяване е гарантирано с обезпечителни споразумения. През юли 2009 г. MNV решава в крайна сметка да прекрати сделката, с което възстановяването на покупната цена става дължимо.
(28)
Авансовото плащане не е възстановено на MNV. Лихвите, дължими по авансовите плащания, не са изплатени на MNV (11).
II.3.3. Отлагане на данъци
(29)
От януари 2007 г. до март 2010 г. унгарската Агенция за данъчен и финансов контрол (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, наричана по-долу „APEH“), разрешава на Malév да отложи или да разсрочи плащанията по различни видове данъчни и социалноосигурителни задължения. APEH не успява да събере просрочените задължения, считано от юли 2008 г., и дори впоследствие разрешава разсрочването на допълнителни плащания. През март 2010 г. данъчните и социалноосигурителните задължения на Malév (главница и лихви за просрочено плащане) възлизат общо на 13,7 милиарда HUF (51 милиона EUR). За цялата група Malév тази сума възлиза на 16,8 милиарда HUF (62 милиона EUR). На 11 март 2010 г. оставащият баланс по текущата сметка на Malév с APEH е уреден чрез използване на част от паричните средства, получени чрез посоченото по-долу увеличение на капитала през февруари 2010 г.
II.4. Ренационализацията от 2010 г. и Malév под държавен контрол
II.4.1. Причини, довели да ренационализацията на Malév
(30)
През 2010 г. е било невъзможно да се намерят частни инвеститори, които да придобият собствеността върху Malév от AirBridge/VEB като главен акционер. По-специално VEB не е имала намерение да финансира въздушния превозвач като стратегически инвеститор. Финансовите резултати на дружеството остават слаби, както се вижда от таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Показатели за ефективност на Malév за периода 2003-2010 г. (милиарди HUF)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Печалба преди лихви, данъци и амортизация
печалба/(загуба)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
Печалба преди лихви и данъци
печалба/(загуба)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Нетен резултат
печалба/(загуба)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Източник:
Информация, предоставена от унгарските органи, и от финансовите отчети на Malév за 2010 г.
(31)
Вместо да преминат към ликвидация унгарските органи решават да преговарят с VEB и AirBridge с цел да се опитат да подобрят търговската позиция на Malév в средносрочен до дългосрочен план.
II.4.2. Увеличение на капитала през февруари 2010 г.: замяна на дълг срещу собствен капитал и свеж капитал
(32)
На 26 февруари 2010 г. VEB, AirBridge, MNV, Malév и унгарското правителство се споразумяват за увеличение на капитала с 25,4 милиарда HUF (94 милиона EUR), осъществено отчасти чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и отчасти чрез размяна на дълг срещу собствен капитал на авансово плащане в полза на Malév плюс начислени върху това лихви (вж. раздел II.3.2 по-горе), общо 4,7 милиарда HUF (17 милиона EUR). Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF (5,4 милиона EUR) срещу собствен капитал. В резултат вземанията срещу Malév отпадат и предишните кредитори стават собственици на част от дружеството.
(33)
Преди увеличението наличният регистриран капитал в Malév е намален почти до нула за компенсиране на част от натрупаните загуби и за да бъде отразен фактът, че наличните акции в Malév са загубили стойността си. Регистрираният капитал на Malév е увеличен след това посредством издаване на нови акции с единична номинална стойност 0,01 HUF. Развитието състоянието на Malév по отношение на собствения капитал е показано на фигура 1 по-долу.
(34)
Сумата от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR), внесена от MNV в брой, дава възможност на Malév да изплати всички данъчни задължения (вж. съображение 29 по-горе) и да стабилизира временно дейността си.
(35)
След увеличението на капитала държавата става собственик на 94,6 % от акциите на Malév, а делът на AirBridge/VEB е намален до минимум.
Фигура 1
Развитие на състоянието на Malév по отношение на собствения капитал
II.4.3. Май-август 2010 г.: Акционерни заеми и преобразуване в собствен капитал
(36)
През периода от май до август 2010 г. унгарската държава предоставя на Malév чрез MNV редица „акционерни заеми“ на обща сума 9,2 милиарда HUF (34 милиона EUR).
(37)
Първият от тези заеми през май 2010 г. е в размер на 2,16 милиарда HUF (7,9 милиона EUR). Той е описан като тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %. Изплащането е извършено с еднократно плащане на падежа, а залог са акциите на Malév GH.
(38)
Вторият от тези заеми през юни 2010 г. в размер на 1,34 милиарда HUF (4,9 милиона EUR) е отново тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, изплащането е пак с еднократно плащане на падежа, а като обезщетение служи залог на акциите на Malév GН.
(39)
През август 2010 г. е предоставен трети акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR). Той отново е тригодишен акционерен заем при лихвен процент 9,97 %, който трябва да се изплати чрез еднократно плащане на падежа. В този случай обезпечението е под формата на залог на самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ).
(40)
На 24 септември тези три заема на обща стойност 9,2 милиарда HUF (33,6 милиона EUR), заедно с дължимите по тях лихви (обща сума 9,4 милиарда HUF или 34,3 милиона EUR), са преобразувани от дълг в собствен капитал в Malév и съответните обезпечения отпаднат.
II.4.4. Септември 2010 г.: допълнително увеличение на капитала и акционерен заем
(41)
На 24 септември 2010 г. MNV също увеличава капитала на Malév чрез допълнителна инжекция в размер на 5,3 милиарда HUF (19,3 милиона EUR) парични средства. По този начин акционерното участие на MNV (т.е. на държавата) в Malév се е увеличило до 96,5 %.
(42)
На същата дата държавата предоставя на Malév още един акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF (20,8 милиона EUR) със срок на изплащане 3 години при лихвен процент 9,97 %. Първото лихвено плащане ставало дължимо шест месеца след датата на предоставяне на заема, а изплащането на главницата е чрез еднократна сума на падежа. Обезпечението по този заем е регистрираният залог на самолета HA-LNA CRJ със стойност на активите от около 1,8 милиарда HUF и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
III. ОБОБЩЕНИЕ НА МЕРКИТЕ, КОИТО СА ОБЕКТ НА РАЗСЛЕДВАНЕ
(43)
В решението за откриване на процедурата Комисията проучи дали посочените по-долу мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
-
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от дружество MALÉV MAVA, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост, възлизащ на 76 милиона EUR, заедно с някои активи на Malév. Падежът на заема е удължен най-много до 2017 г.;
-
Мярка 2: предоставянето на паричен инструмент от 4,3 милиарда HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие отпаднало) закупуване от MNV на дъщерното предприятие за наземно обслужване на Malév (Malév GH), което според унгарските органи е стабилно във финансово отношение предприятие. Въпреки че сделката не е реализирана, това авансово плащане по продажната цена не е възстановено;
-
Мярка 3: отлагането на различни данъци социалноосигурителни вноски, дължими между януари 2007 г. и март 2010 г. През март 2010 г. дължимите данъци и социалноосигурителни вноски на Malév възлизат на 13,7 милиарда HUF;
-
Мярка 4: през февруари 2010 г. увеличение на капитала на MNV в размер на 25,4 милиарда HUF, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF (77 милиона EUR) и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH (вж. мярка 2) плюс лихви на обща стойност 4,7 милиарда HUF. (Дружеството AirBridge също заменя 1,5 милиарда HUF срещу собствен капитал);
-
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема, възлизащи общо на 9,2 милиарда HUF и предоставени на Malév от MNV. И трите заема в HUF са с лихвен процент 9,97 % при изплащане на главницата чрез еднократна сума на падежа (и трите транша за три години). Първите два транша, възлизащи общо на 3,5 милиарда HUF (13 милиона EUR), са обезпечени от дъщерното дружество Malév GH, а третият транш от 5,7 милиарда HUF (21 милиона EUR) - със самолет (реактивен самолет HA-LNA CRJ);
-
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуване на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях) от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
-
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF в парични средства. Акционерното участие на държавата нараства на 96,5 %;
-
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF с лихвен процент 9,97 % и погасяване на главницата чрез еднократна сума на падежа. Заемът е обезпечен чрез посочения по-горе самолет HA-LNA CRJ и залог на приходите от вътрешния и международния трафик на организираните в IATA туристически посредници.
(44)
В решението за откриване на процедурата Комисията постави също така въпроса дали тези мерки, доколкото те представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, са съвместими с вътрешния пазар с оглед на изключенията, залегнали в ДФЕС, и по-специално с Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (12) (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“).
IV. МНЕНИЯ ОТ УНГАРИЯ
(45)
В своя отговор на решението за откриване на процедурата Унгария повтори описаните по-горе факти и даде допълнителни обяснения за причините, довели до затрудненията на въздушния превозвач. Унгария потвърди също така, че Malév е отговаряло на условията за предприятие в „постоянно затруднение“ по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране, считано най-малко от второто полугодие на 2006 г.
(46)
Преди откриването на официалната процедура по разследване унгарските органи твърдяха накратко, че всички мерки отговарят на принципите за инвеститор в условията на пазарна икономика и за кредитор в условията на пазарна икономика.
(47)
Във връзка с мерките, съпътстващи продажбата на Malév на AirBridge, унгарските органи твърдяха, че тези мерки съответстват на пазара поради обезпечението, учредено като гаранция за придобиването на заема от MAVA. Що се отнася до неуспешната продажба на Malév GH, те твърдят, че на Malév не е дадено предимство, тъй като късното възстановяване на продажната цена е било адекватно обезпечено и върху продажната цена са начислени лихви. По отношение на отлагането на данъци те твърдят, че за тези суми е имало обезпечение, че са били начислени всички приложими лихви и санкции, както и че подобни отлагания са общи мерки. Относно ренационализацията на Malév унгарските органи заявяват, че са могли да изпълнят принудително вземанията си от Malév, което би довело до несъстоятелност и ликвидация на дружеството. Ако бяха направили това, те биха възстановили според тях само малка част от своите вземания (остатъка след частта, покрита от гаранцията на VEB, посочена в съображение 20 по-горе). Освен това това би предизвикало значителни отрицателни последици за националната икономика (13).
(48)
Във връзка с акционерните заеми и последвалото им преобразуване в собствен капитал на Malév държавата счита, че те не са дали предимство на Malév, тъй като тези заеми са били във всеки момент напълно обезпечени с активи, че са приложени съответстващи на пазара лихвени проценти и че при превръщането в собствен капитал са взети предвид всички дължими лихви.
(49)
Унгарските органи не представиха нови елементи след решението за откриване на процедурата. В мненията на Унгария относно решението за откриване на процедурата не се съдържат нови елементи в подкрепа на твърдението, че по своето естество мерките не са помощ, нито има информация, която да обоснове съвместимостта на приведените в действие мерки с вътрешния пазар и по-специално с Насоките за оздравяване и преструктуриране.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(50)
Двама конкуренти представиха мнения (вж. съображение 10 по-горе) - и двете в подкрепа на разследването на Комисията.
(51)
Конкурентът, който настоява да не се разкрива идентичността му, твърди, че някои частни инвеститори са били заинтересовани да придобият контролно участие в Malév, което доказва, че Унгария е имала реални опции като алтернатива на ренационализацията на Malév през 2010 г.
(52)
Wizz Air оценява общата пазарна стойност на активите, прехвърлени на MAVA заедно със заема на MFB (мярка 1), включително търговската марка Malév, керосинопровод и самолет В767, на не повече от 27 милиона EUR, което е значително по-малко от размера на заема. Поради това Wizz Air заключава, че тази транзакция не може да се счита за извършена на принципа на сделката между несвързани лица и че тя е дала значително предимство на Malév.
(53)
Що се отнася до отлагането на данъци (мярка 3), Wizz Air твърди, че съгласно унгарското законодателство частно предприятие във финансово състояние, подобно на това на Malév, не може нито автоматично, нито по изключение да се възползва от отлагане на данъците, подобно на разглежданото.
VI. СТАНОВИЩЕ НА УНГАРИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИТЕ СТРАНИ
(54)
След като Комисията удължи срока за отговор, на 5 септември 2011 г. Унгария отговори на тези мнения. Унгария продължава да твърди, че мерките в миналото са били оправдани въс основа на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (вж. съображение 59 по-долу) и следователно не представляват държавна помощ. Според Унгария наличието на цели на държавната политика не засяга естеството на мерките, които не представляват държавна помощ.
(55)
Унгария заяви, че не е имало реални варианти и че единствено ренационализацията е позволила на унгарските органи да възвърнат пълния си оперативен контрол над Malév, като е дала възможност на националния превозвач да изпълни на практика процедурата по преструктуриране, започната от него през 2007 г. с цел да се осигури търговският успех на дружеството. Относно мярка 1 Унгария счита, че стойността на въпросните активи отговаря на стойността на заема. По отношение на мярка 3 Унгария заяви, че унгарските данъчни органи са третирали Malév като всеки друг данъкоплатец в подобно положение.
VII. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
VII.1. Общи бележки
(56)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Съгласно тази разпоредба „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(57)
С оглед на тази разпоредба Комисията ще оцени дали оспорваните мерки в полза на Malév представляват държавна помощ.
(58)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на търговията и нарушаването на конкуренцията са безспорни и дори не бяха оспорени от унгарските органи. Malév се конкурира с други въздушни превозвачи в Европейския съюз, по-специално след влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. (14) Въпросните мерки са дали възможност на Malév да продължи своята дейност, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
(59)
Що се отнася до държавните ресурси и възможността мерките да се отнесат към държавата, това също не беше оспорено от Унгария. APEH е унгарската данъчна служба и в това си качество очевидно може да бъде отнесена към държавата. MNV е държавното холдингово дружество. Неговите задължения са изложени в най-важните рамкови правила на Закона за държавните активи. MNV изпълнява решенията на правителството и на компетентния министър. Що се отнася до MAVA, това дружество също е 100 % държавна собственост (чрез MNV) и - както поясняват унгарските органи - представлява „еманация на унгарската държава“.
(60)
Колкото до избирателния характер, с изключение на мярка 3 (отлагане на изплащането на данъци), той не беше оспорен от Унгария. Мерките са имали за цел да поставят в по-благоприятно положение само едно дружество, Malév.
(61)
По-долу е представена оценка дали в разглежданите мерки има икономическо предимство в полза на Malév.
(62)
По този въпрос Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на общностното право, ако допълнителен капитал бъде предложен на „предприятие“ при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до „поставяне в по-благоприятно положение“ определеното предприятие по смисъла на този член. За да определи дали е предоставено такова предимство, Комисията прилага „принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика“. Съгласно този принцип, когато при подобни обстоятелства „частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да е бил мотивиран да направи въпросната капиталова вноска“, не става въпрос за държавна помощ. Комисията трябва следователно да прецени „дали частен инвеститор би участвал във въпросната транзакция при същите условия“ (15). Поведението на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор (16), чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за даден коефициент на възвръщаемост (17).
(63)
Съгласно практиката на Съда на Европейския съюз „макар действията на частния инвеститор, с които трябва да се сравнява намесата на публичния инвеститор, преследващ цели, свързани с икономическата политика, да не са непременно действия на обикновен инвеститор, който влага капитал с цел повече или по-малко краткосрочно реализиране на печалба, те трябва да бъдат поне действия на частен холдинг или на частна група от предприятия, които следват структурна обща или отраслова политика, и трябва да бъдат ръководени от перспективи за рентабилност в по-дългосрочен план (18).
(64)
Освен това „…[с]равнението между поведението на публичен и частен инвеститор трябва да бъде направено по отношение на това, какво отношение би имал частният инвеститор по време на въпросната транзакция, като се имат предвид наличната информация и предвидените развития към този момент“ (19).
(65)
Анализът и оценката на Комисията трябва да включва „всички съответни елементи на спорната транзакция и на нейния контекст“. Това включва финансовото положение на предприятието получател и на съответния пазар. Въз основа на горепосочените съображения основният въпрос, който Комисията желае да проучи, е дали предприятието е получило „икономическо предимство, което не би получило в нормални пазарни условия“ (20).
(66)
Комисията отбелязва също така, че в съответствие с установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика се прилага и към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, възниква въпросът дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (21).
VII.2. Оценка на съвкупността от мерки
(67)
Както вече беше посочено в решението за откриване на процедурата, за оценката на разглеждания случай се взема предвид решението по делото BP Chemicals (22). Всъщност Комисията счита, че мерките не са автономни, а са свързани по своята хронология, финансовото положение на Malév и окончателния си характер, тъй като всички те имат за цел запазване на жизнеспособността на въздушния превозвач и разрешаване на проблемите с нужната му ликвидност и недостатъчната капитализация поради понесените от дружеството загуби. В мненията си относно решението за откриване на процедурата Унгария твърди също така, че различните стъпки на „процеса“ са „неотделими“ и всички мерки са били насочени към една цел, а именно да се осигури оперативната дейност на въздушния превозвач, като се намери стратегически инвеститор.
(68)
От отговорите на Унгария стана ясно, че мерките, приложени от Унгария в полза на Malév, са мотивирани от съображения на държавната политика, а не от грижа за бъдещата рентабилност на дружеството. Унгария неколкократно подчерта провала на приватизацията и значението на Malév за националната икономика. Признато бе, че при предприемане на мерките държавата се е съобразявала с „ролята на въздушния превозвач за националната инфраструктура, пазара на труда и интереса на доставчиците“. Унгарските органи подчертаха също така, че няма частен инвеститор, който да е готов да придобие дружеството в настоящата му форма. Поради това на Комисията се налага изводът, че никой частен инвеститор не би действал като унгарското правителство при подобни обстоятелства, когато е предприело мерки. В допълнение Комисията напомня също така, че в решението по делото Boch Съдът на Европейския съюз посочва, че „въпросът е по-специално дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрана всички съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (23).
(69)
С оглед на лошите финансови резултати на Malév в течение на дълъг период от време (вж. таблица 1 и съображения 103-104 по-долу) и твърдението на унгарските органи, че въздушният превозвач е бил в постоянно затруднение поне от 2006 г. насетне, възвращаемост, която да е приемлива за частен инвеститор, би могла да се очаква само ако дружеството беше извършило драстично преструктуриране. Нито Унгария, нито Malév приведоха обаче доказателства, че такъв план за преструктуриране е бил в основата на някоя от разглежданите мерки.
(70)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че мерки 1-8 в своята съвкупност не отговарят на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Тази оценка се потвърждава допълнително от индивидуалния анализ на всяка от мерките.
VII.3. Индивидуална оценка на мерки 1-8
VII.3.1. Мярка 1
(71)
Според Унгария дейността на MAVA е сведена до еднократна функция, а именно притежаване на определени активи, които са бивша собственост на Malév, и дейност като „посредник на определени плащания между Malév и MFB“. Дружеството MAVA е създадено именно за тази цел.
(72)
Относно дълга в размер на 76 милиона EUR, прехвърлен на MAVA, това е по силата на споразумение за заем от 2003 г. между Malév и MFB. Дългът е подлежал на изплащане на една вноска на падежа и е обезпечен с държавна гаранция. Този заем от 2003 г. беше включен в списъка на съществуващите мерки за помощ в Договора за присъединяване (24). В споразумението от 2007 г. падежът на заема беше обаче удължен до 2017 г. Поради това, считано от 2007 г., мярката не може вече да бъде разглеждана като съществуваща мярка за помощ. В действителност продължаването на дадена мярка за помощ представлява нова схема за помощ в съответствие с член 4, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 794/2004 (25).
(73)
Разследването показа, че тази транзакция (т.е. удължаването на падежа на дълга, създаването на MAVA, прехвърлянето на дълга на MAVA, прехвърлянето на активите на MAVA и споразуменията за обратен лизинг) е имала за цел единствено преструктуриране на дълга на Malév. Унгария сама призна, че от MAVA никога не се е очаквало да бъде печелившо дружество. В резултат на тази транзакция дългът (заедно с активите) е бил изваден от счетоводния баланс на Malév.
(74)
Твърдението на Унгария, че финансовите задължения, поети от Malév и AirBridge, са били достатъчни за покриване на разходите на MAVA, не може да бъде прието като доказателство, че транзакцията отговаря на изискванията на пазара, тъй като никой субект на частния пазар не би имал стимул да действа по същия начин. Що се отнася до предложените обезпечения, те са имали за цел да дадат на MAVA възможност да изплати дълга си на падежа на заема, т.е. през 2017 г. (26) Никой частен инвеститор не би поел такъв риск, а именно да придобие активи с несигурна бъдеща стойност срещу определено задължение за изплащане.
(75)
Въпреки че унгарските органи предоставиха доста пълни оценки (27) за самолета В767 (28) и керосинопровода (29), предоставената оценка (метод на дисконтирания паричен поток) за търговската марка Malév (56 милиона EUR) е нелогична и силно зависима от резултатите от дейността на въздушния превозвач, така че резултатът от нея не може да бъде приет като обективна стойност за марката Malév, по-специално като се имат предвид състоянието и резултатите на дружеството. С оглед на факта, че държавата е осъзнавала вероятността Malév да не бъде в състояние да изпълни задълженията си за изплащане на роялти такси за марката, методът на дисконтирания паричен поток би следвало да доведе до нулева стойност. При тази специфична договорна конструкция стойността на марката не може следователно да се приеме като достатъчно обезпечение.
(76)
Договарящите се страни трябва да са били наясно, че Malév, като дружество в затруднение още от 2007 г., не е имало реалната възможност да изпълни в достатъчна степен задължението си за изплащане на роялти такси за марката. В действителност след тази транзакция „разходите“ на MAVA (т.е. лихвените плащания на MFB) не са могли да бъдат покрити от изплащаните от Malév такси за марката. Дружеството MAVA така и не е предприело никакви стъпки за принудително събиране на дължимите плащания.
(77)
Що се отнася до гаранцията на VEB от 32 милиона EUR, тя е била предназначена да покрие не само главницата, но и редовните лихвени плащания, дължими от MAVA на MFB.
(78)
В този контекст и с оглед на факта, че на MAVA не е била прехвърлена подходяща еквивалентна сума, изваждането на дълга от счетоводния баланс на дружеството трябва да се разглежда като предимство в полза на Malév.
VII.3.2. Мярка 2
(79)
Относно авансовото плащане от MNV за (провалилата се впоследствие) продажба на GH, съгласно експертната оценка, представена от Унгария, през 2009 г. GH е имало нетна стойност на активите 1,6 милиарда HUF и очаквана пазарна стойност 3,5 милиарда HUF. В действителност през януари 2009 г. MNV е изплатило на Malév 1,6 милиарда HUF като авансово плащане. Това плащане е обезпечено със залог на реактивен самолет HA-LNA CRJ (прогнозна пазарна стойност 1,8 милиарда HUF). През февруари 2009 г. предварителното споразумение за продажба е изменено и MNV плаща допълнително 2,7 милиарда HUF (общо 4,3 милиарда HUF) и за същия самолет е регистриран втори залог.
(80)
В своите мнения относно решението за откриване на процедурата унгарските органи признават, че всъщност авансовото плащане е предприето, за да се обезпечи ликвидността на Malév по време на етапа на преговори по ренационализацията.
(81)
Във съответствие с предварителното споразумение за продажба изплащането на тази сума става дължимо незабавно (2 работни дни) в случай че транзакцията е неуспешна. MNV не предприема обаче никакви стъпки за връщане на този дълг, след като MNV се оттегля от сделката през юли 2009 г. Начислени са (но така и не са изплатени) само ex post лихви, когато дългът е заменен срещу собствен капитал през 2010 г. По този начин Malév е разполагало с тези парични средства безплатно.
(82)
Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е наложено принудително, след като е станало дължимо през юли 2009 г. Освен това предимство е получено дори преди това в момента, когато предварителното споразумение за продажба е изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над очакваната пазарна цена на дружеството), без да бъде достатъчно обезпечено.
VII.3.3. Мярка 3
(83)
Относно многократното отлагане на данъци и социалноосигурителни задължения от данъчните органи Комисията отбелязва, че въз основа на отговорите на Унгария става ясно, че през периода 2006-2007 г. Malév е поискала отлагане на данъци в 12 различни случая (отнасящи се до различни плащания). Данъчните органи са разрешили отлагането всеки път. Съгласно съответното унгарско законодателство разрешаването на подобно отлагане подлежи на оценка и може да бъде отказано. Следователно мярката трябва да бъде разглеждана като избирателна (30).
(84)
До юли 2008 г. законоустановените лихви са начислявани и изплащани от Malév съгласно графика за отлагане. В своите решения като причини за това данъчните органи цитират затрудненото положение на Malév и предвиденото на този етап преструктуриране.
(85)
Считано от юли 2008 г. Malév обаче спира изплащането на своите данъци и социалноосигурителни вноски, както и на лихвите (с изключение на едно частично плащане през декември 2008 г.) и данъчните органи нe предприемат нищо за изплащането на тези задължения. Нещо повече, разсрочени са и допълнителни плащания, след като Malév не е спазило споразуменията за отлагане. Считано от април 2009 г. данъците и социалните плащания, дължими от този момент (т.е. не предишните, просрочени вече плащания), вече не са дори разсрочвани, без APEH да предприеме каквито и да било конкретни действия за принудително връщане на някое от задълженията.
(86)
Комисията счита, че никой частен кредитор не би постъпил като унгарската държава. В действителност не са били предприети никакви конкретни стъпки за принудително връщане на дълга, считано от юли 2008 г. Освен това въпреки известни усилия за преструктуриране финансовото положение на дружеството остава много слабо (вж. таблица 1 по-горе) и е имало много малко или изобщо не е имало никакви изгледи дружеството да стане отново рентабилно. При подобни обстоятелства един частен кредитор би предприел принудително изпълнение на споразумението. Освен това след като Malév не е спазило споразуменията за разсрочване, никой частен кредитор не би се съгласил на допълнително разсрочване.
(87)
Следователно, считано не по-късно от юли 2008 г., отказът на митническите органи да предприемат принудително изплащане на данъците и социалноосигурителните вноски и допълнителното разсрочване са предоставили предимство на Malév.
VII.3.4. Мярка 4
(88)
По отношение на увеличението на капитала от февруари 2010 г., посредством което държавата ренационализира въздушния превозвач, в който тя не притежава участие след неговата приватизация, най-поразителният факт е, че докато 99,5 % от Malév са продадени за цена, равностойна приблизително на 740 000 EUR през 2007 г., през 2010 г. държавата заплаща де факто равностойността на 94 милиона EUR, за да си върне 94,6 % от собствеността (посредством увеличението на капитала, реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане за GH в размер на 4,7 милиарда HUF), т.е. 127 пъти повече от първоначалната продажна цена. Това поведение на държавата, по-специално с оглед на факта, че междувременно дружеството трупа загуби, продължава да има отрицателен собствен капитал и липсва план за преструктуриране, не съответства на пазара. В действителност унгарските органи сами признаха, че дружеството е било в „постоянно затруднение“ и никой частен инвеститор не е бил готов да закупи Malév в началото на 2010 г.
(89)
Докато увеличението на капитала възлиза на 25,4 милиарда HUF (т.е. на сумата, платена от унгарската държава за възвръщане на 94,6 % от собствеността на въздушния превозвач), към момента на замяната на дълг срещу собствен капитал дружеството Malév има отрицателен собствен капитал в размер на 41 милиарда HUF (152 милиона EUR), натрупани загуби в размер на 51 милиарда HUF (189 милиона EUR) и общ дълг в размер на 75 милиарда HUF (278 милиона EUR) (31). Съгласно финансовите отчети за 2010 г. в началото на 2010 г. „финансовите проблеми на въздушния превозвач бяха сериозни, дългът достигна драматично равнище, на практика източници на финансиране не съществуват. […] Поради отсъствието на стратегически собственик търговско финансиране липсваше.“ В действителност въздушният превозвач е понасял загуби най-малко от 2003 г. насетне без реалистични изгледи за връщане към жизнеспособност, като дори частният собственик не е успял да промени положението в дружеството. При тези обстоятелства е било ясно, че увеличението на капитала няма да бъде достатъчно за връщане на дружеството към жизнеспособност и че след ренационализацията Malév ще има нужда от допълнителен капитал и ликвидност, за да може просто да продължи дейността си. Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
(90)
Относно твърдението на Унгария, че за държавата е било по-изгодно да национализира дружеството, отколкото да предяви искове срещу Malév, Комисията отбелязва следното. Както признава Унгария, в случай на несъстоятелност тя би си върнала много малка част от своите вземания, като се изключат покритите от гаранцията на VEB вземания. (В действителност стойността на активите на Malév е отрицателна към момента на транзакцията.) От друга страна, унгарската държава е решила да запази жизнеспособността на въздушния превозвач чрез замяна на дълга му и инжекция на свежи парични средства в размер на 20,7 милиарда HUF (около 77 милиона EUR). Никой частен инвеститор не би поел тази допълнителна финансова тежест при подобни обстоятелства, особено когато няма реални шансове за връщане на дружеството към жизнеспособност.
(91)
Комисията отбелязва също така, че по същото време, когато унгарската държава увеличава капитала на Malév, AirBridge (непряко VEB) също заменя своя дълг в размер на 1,4 милиарда HUF срещу собствен капитал. Тази сума обаче представлява само 5 % от новия капитал, като освен заменения дълг държавата също внася значителна сума свеж капитал. В действителност инжекцията на свежи пари възлиза на 77 % от увеличението на капитала. Освен това, с оглед на лошото финансово състояние на Malév, изгледите на AirBridge да бъде изплатена тази сума са били много ограничени или изобщо са липсвали. Следователно поведението на частната страна в този случай се различава съществено от това на унгарската държава и въз основа на него не може да се приеме, че държавата е имала поведение на частен инвеститор.
Таблица 2
Увеличение на капитала през 2010 г.
Участник в увеличението на капитала
Вноска, милиарди HUF
Вид на вноската
Дял на вноската
MNV
20,7
Свеж капитал
77 %
MNV
4,7
Замяна дълг с/у капитал
18 %
AirBridge /VEB
1,4
Замяна дълг с/у капитал
5 %
ОБЩО
26,8
100 %
(92)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че при тези обстоятелства ренационализацията на Malév от февруари 2010 г. посредством увеличение на капитала е предоставила предимство на дружеството.
VII.3.5. Мерки 5-8
(93)
По отношение на мерките след ренационализацията е ясно, че акционерните заеми и капиталовите инжекции имат за цел да се финансира текущата дейност на Malév и да се избегне заплахата от несъстоятелност. Държавата следователно предприема тези мерки със същата цел: продължаване на дейността на Malév. Освен това те са тясно свързани по своята хронология, тъй като са осъществени през много кратки интервали от време (а именно от май до септември 2010 г.). Следователно Комисията счита, че съгласно BP Chemicals тези акционерни заеми не могат да бъдат оценени в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика и по-специално чрез прилагане на Съобщението за референтните проценти (32), тъй като те всички са пряко свързани с мярка 4 и поради това естеството им на държавна помощ не може да бъде оценено изолирано.
(94)
От отговорите на Унгария става ясно, че никой частен инвеститор не е бил готов да финансира Malév, като единствените източници за финансиране на дружеството са били кредитите от доставчици и ликвидността, осигурена от държавата. Към момента на предоставяне на заемите държавата не е могла да разчита сериозно, че Malév ще изплати дължимите лихви и ще върне заема. Под въпрос е освен това дали един частен кредитор би поел риска да предостави заем, който трябва да бъде върнат с еднократно плащане на падежа, на дружество в положение, сравнимо с това на Malév (т.е. в постоянно затруднение). И накрая, с оглед на кредитната история на дружеството по отношение на държавата (като невъзстановяване на авансовото плащане за GH, многократното отлагане и неплащане на данъци) държавата и всеки друг инвеститор не биха могли да имат реални очаквания, че Malév ще изпълни своите задължения.
(95)
От друга страна, дори в съответствие със Съобщението за референтните проценти, договорените лихви и обезпечения не биха били достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ. Определеният лихвен процент е бил 9,97 %, докато референтният процент за HUF към момента на предоставяне на заема е възлизал на 5,97 %. Маржът от само 400 базови пункта над основния процент за HUF е недостатъчен, като се имат предвид резултатите от миналата дейност и финансовото положение на Malév (дружество, което е изправено постоянно пред заплахата от несъстоятелност). Що се отнася до обезпечението на заемите, пазарната стойност на GH (3,5 милиарда HUF) при изпадане на Malév в несъстоятелност е под въпрос, тъй като Malév е било най-важният партньор на GH: през 2009 г. 63 % от неговите приходи са генерирани от Malév. Следователно поне в краткосрочен план неговите икономически резултати са зависели от съществуването на Malév, така че пазарната му стойност би спаднала съществено, ако Malév обяви несъстоятелност.
(96)
При липсата на надежден план за преструктуриране от самото начало е ясно, че нито заемите, нито увеличението на капитала биха променили положението на дружество с нулева пазарна стойност, което остава в критично състояние. Ето защо тези мерки са практически равностойни на безвъзмездна помощ, тъй като държавата не е имала никакви изгледи да си възстанови „инвестираните“ средства.
(97)
Следователно Комисията счита, че мерки 5-8 са предоставили предимство на Malév.
VII.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(98)
В съответствие с изложената по-горе оценка всички разглеждани мерки (мерки 1-8) предоставят предимство на Malév. Това предимство е предоставено от държавни ресурси.
(99)
Освен това Malév е въздушен превозвач и в това си качество се определя като предприятие. Това предприятие се конкурира с други въздушни превозвачи, които не се ползват със същото предимство. Следователно мерките нарушават конкуренцията. Освен това дружеството извършва дейност в сектор (въздушни превози), в който определено съществува търговия между държавите членки, така че критерият за въздействие върху търговията в рамките на Съюза също е изпълнен.
(100)
И накрая, мерките са специфични и избирателни, тъй като поставят в по-благоприятно положение само едно предприятие (а именно Malév).
(101)
Въз основа на изложените по-горе съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8 отговарят на критериите, залегнали в член 107, параграф 1 от ДФЕС. При тези обстоятелства те трябва да бъдат разглеждани като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VII.5. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
(102)
Член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3 от ДФЕС предоставят изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е посочено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(103)
Комисията счита, че дружеството Malév е било в постоянно затруднение най-малко от 2006 г. По-специално, то е губещо най-малко от 2003 г. (вж. таблица 1 по-горе) и още през 2006 г. собственият му капитал е отрицателен (фигура 1 по-горе). Освен това унгарските органи потвърдиха постоянните затруднения на въздушния превозвач и това, че от второто полугодие на 2006 г. насетне дружеството отговаря на критериите за започване на процедура по колективна несъстоятелност, с което изпълнява изискванията на параграф 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно единственото основание за съвместимост могат да бъдат Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(104)
По отношение на допустимостта и условието за еднократност на помощта („one time, last time“) Комисията отбелязва, че разглежданите мерки не представляват цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране. Въздушният превозвач е сменил собственика си два пъти през съответния период (2007-2010 г.), тъй като е бил приватизиран и ренационализиран. Той е бил в процес на постоянно „преструктуриране“, но без съгласуван план. В действителност някои инициативи за намаляване на разходите (съкращения на персонал и на маршрути) са започнали след приватизацията, но единичните разходи не са намалени достатъчно. Според унгарските органи през 2009 г. е била изготвена нова „стратегическа ориентация“, която е преразгледана отново от консултантската фирма Roland Berger в контекста на ренационализацията. Следователно въпросните мерки са различни мерки за преструктуриране, които по принцип нарушават принципа за еднократност на помощта.
(105)
Комисията отбелязва, че дори ако Malév отговаряше на изискванията за предоставяне на помощ в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране (т.е. ако условието за еднократност на помощта беше изпълнено, quod non), изискванията за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране нямаше да бъдат изпълнени поради изложените по-долу основания.
(106)
По отношение на помощта за оздравяване не е изпълнен параграф 25, букви а)-д) от Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално разглежданите мерки не са ограничени до необходимия минимум, не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и че нямат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави членки. Освен това, с изключение на мерки 5 и 8, повечето от тях не са предоставени под формата на заеми или гаранции.
(107)
Що се отнася до помощта за преструктуриране, не е изпълнено нито едно от условията съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(108)
По-специално във връзка с параграфи 34-35 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, „възстановяване на дългосрочната жизнеспособност“, унгарските органи не са представили доказателства за изгледите за жизнеспособност на въздушния превозвач, нито план за преструктуриране, отговарящ на изискванията, изложени в параграфи 36-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Освен това, по отношение на изискването за „избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията“ (параграфи 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) Комисията отбелязва, че не са осъществени компенсационни мерки.
(110)
Накрая, по отношение на условието за „помощ, ограничена до минимум“ (параграфи 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране) не е представено собствено становище.
(111)
С оглед на гореизложеното, мерките 1-8, осъществени в полза на Malév от 2007 г. насам, не са съвместими с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Тъй като мерките са предоставени на дружество в затруднение, не може да бъде приложено друго основание за съвместимост. Следователно мерките са несъвместими с вътрешния пазар.
VIII. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
VIII.1. Общи бележки
(112)
Съгласно ДФЕС и установената практика на Съда на Европейския съюз Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (33), за която Комисията е счела, че е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (34). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (35).
(113)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (36) гласи, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(114)
Следователно, тъй като въпросните мерки представляват помощ, която е неправомерна и несъвместима с вътрешния пазар, помощта следва да бъде възстановена, за да бъде възстановено положението на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихви за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
VIII.2. Елемент на помощта в отделните мерки
VIII.2.1. Мярка 1
(115)
Комисията признава, че търговската марка на унгарския национален превозвач „Malév“, осъществяващ дейност от десетилетия, има известна стойност на авиационния пазар. От друга страна, Комисията счита, че при специфичната договорна конструкция стойността на марката, заявена от унгарските органи, не може да бъде приета. Обективната стойност следва да се основава на независима оценка, която да вземе предвид и общото финансово положение на Malév.
(116)
Въз основа на гореизложеното елементът на помощ при мярка 1 е изчислен на 56 милиона EUR, т.е. 76 милиона EUR минус стойността на керосинопровода и самолета (възлизаща на 20 милиона EUR), минус обективната стойност на търговската марка „Malév“ (37). Точният елемент на помощта трябва да бъде изчислен от Унгария. Ако Унгария не представи убедителни доводи за обективна стойност на търговската марка към датата на сключване на транзакцията по прехвърлянето на марката на MAVA, елементът на помощ ще се счита за равен на цялата сума от 56 милиона EUR.
VIII.2.2. Мярка 2
(117)
Както бе посочено по-горе, Комисията счита, че мярката е предоставила на Malév предимство, когато възстановяването на авансовото плащане не е било наложено принудително, след като е станало дължимо. Освен това предимството е било получено дори преди това, най-малко от момента, когато предварителното споразумение за продажба е било изменено през февруари 2009 г. и авансовото плащане се е увеличило (над прогнозната пазарна цена на дружеството).
(118)
Комисията заключава, че никой частен оператор не би предоставил паричен механизъм в подобен размер. В действителност никой частен оператор на пазара не би се съгласил да постави тези средства на разположение на Malév, още по-малко безплатно и без да направи нищо за тяхното възстановяване. Всъщност, в своите мнения относно решението за откриване на процедурата самите унгарски органи признават, че авансовото плащане е имало за цел да гарантира оцеляването на Malév (вж. съображение 80 по-горе). Следователно елементът на помощ е целият размер на сумата за периода, през който тя е била на разположение на получателя: от февруари 2009 г. до юли 2009 г. 0,8 милиарда HUF (разликата между пазарната стойност на GH и „надплатената“ сума) и от юли 2009 г. до февруари 2010 г. 4,3 милиарда HUF (цялата сума на авансовото плащане). Следователно при възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през февруари 2010 г. (вж. мярка 4 по-долу).
VIII.2.3. Мярка 3
(119)
Относно отлагането и отказа от принудително събиране на данъците и социалноосигурителните вноски Комисията счита, че всички просрочени задължения на Malév към APEH от юли 2008 г. до март 2010 г. представляват държавна помощ. Освен това цялата разсрочена сума след тази дата (юли 2008 г.) също представлява държавна помощ. В действителност няма данни, че частен кредитор би предоставил подобно отлагане и разсрочване. При възстановяването следва да се вземе предвид фактът, че просрочените суми са изплатени през март 2010 г.
VIII.2.4. Мярка 4
(120)
По отношение на увеличението на капитала Комисията счита, че с оглед на финансовото положение на Malév, очевидната нужда от допълнително подпомагане след увеличението на капитала и липсата на реалистична перспектива за възстановяване на „инвестираните“ средства, никой частен инвеститор не би предоставил тези средства на разположение на Malév. Елементът на помощ е капиталовата инжекция от 25,4 милиарда HUF плюс замяната на дълг от 4,7 милиарда HUF срещу собствен капитал за авансовите плащания в полза на Мalév GH.
VIII.2.5. Мярка 5
(121)
Що се отнася до заемите в общ размер на 9,2 милиарда HUF, Комисията счита, че с оглед на историята на задълженията и положението на въздушния превозвач към датата на предоставяне на тези заеми, държавата няма абсолютно никакви основания да очаква изплащането им, а към датата на предоставяне на заема е било дори съмнително дали Malév ще бъде в състояние да изплати лихвите. В действителност начислените лихви не са били изплатени, а конвертирани по-късно в собствен капитал.
(122)
Поради това Комисията счита, че заемът може да бъде сравнен с безвъзмездна помощ, следователно елементът на помощта е цялата сума на заема от 9,2 милиарда HUF за периода, през който е бил на разположение на получателя, т.е. между предоставянето на траншовете (май, юни и юли 2010 г.) и преобразуването на заемите в собствен капитал (септември 2010 г.). Дължимите и неизплатени лихви следва да бъдат включени в елемента на помощта. При възстановяването трябва следователно да бъде отчетен фактът, че сумата е заменена със собствен капитал през септември 2010 г. (вж. мярка 6 по-долу).
VIII.2.6. Мярка 6
(123)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на дълга, заменен със собствен капитал, може да се разглежда като безвъзмездна помощ и затова елементът на помощта е цялата сума от 9,4 милиарда HUF, считано от септември 2010 г.
VIII.2.7. Мярка 7
(124)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, елементът на помощта е капиталът от 5,3 милиарда HUF, внесен от септември 2010 г. насетне.
VIII.2.8. Мярка 8
(125)
Поради основанията, изложени в съображение 120 по-горе, Комисията счита, че целият размер на заема е сравним с безвъзмездна помощ и затова цялата сума от 5,7 милиарда HUF е елементът на помощта, считано от септември 2010 г.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията достига до заключението, че мерки 1-8, приведени в действие от Унгария в полза на Malév, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(127)
Освен това Комисията заключава, че мерки 1-8 са несъвместими с вътрешния пазар.
(128)
Тази несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от Malév, както е посочено в раздел VIII.2 по-горе, с цел възстановяване на ситуацията, съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Точната обща сума за възстановяване плюс лихвите върху нея следва да бъдат изчислени от унгарските органи,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Следните мерки, приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС:
а)
Мярка 1: поемането на 31 декември 2007 г. от MAVA, дружество, което е държавна собственост, на заем, предоставен през 2003 г. на Malév от MFB, банка за развитие, която е 100 % държавна собственост;
б)
Мярка 2: предоставянето на паричен механизъм от 4,3 млрд. HUF за една година в контекста на заплануваното (впоследствие неуспяло) закупуване от MNV на дъщерното предприятие Malév GH;
в)
Мярка 3: всички просрочени данъчни и социалноосигурителни задължения от юли 2008 г. до март 2010 г. и отлагането на различни данъци и социалноосигурителни вноски, считано от юли 2008 г.;
г)
Мярка 4: увеличение на капитала от MNV през февруари 2010 г. в размер на 25,4 милиарда HUF (реализирано частично чрез инжекция на свеж капитал от 20,7 милиарда HUF и частично чрез замяна на дълг срещу собствен капитал на авансовото плащане в полза на GH в размер на 4,7 милиарда HUF);
д)
Мярка 5: от май до август 2010 г. три акционерни заема на обща сума 9,2 милиарда HUF, предоставени на Malév от MNV, плюс дължимите, но неизплатени лихви;
е)
Мярка 6: през септември 2010 г. преобразуването на тези акционерни заеми (заедно с дължимите лихви по тях), посочено в член 1, буква д), от дълг в собствен капитал в размер на 9,4 милиарда HUF;
ж)
Мярка 7: през септември 2010 г. допълнително увеличение на капитала в размер на 5,3 милиарда HUF;
з)
Мярка 8: през септември 2010 г. допълнителен акционерен заем в размер на 5,7 милиарда HUF плюс дължимите, но неизплатени лихви.
Член 2
Мерките за държавна помощ, посочени в член 1 и неправомерно приведени в действие от Унгария в полза на Malév Hungarian Airlines Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, са несъвместими с вътрешния пазар.
Член 3
(1) Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от получателя на помощта, посочена в член 1.
(2) Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на получателя, до датата на действителното им възстановяване.
(3) Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 4
(1) Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
(2) Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
(1) В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която получателят възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
(2) Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 9 януари 2012 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 9 januari 2012
om det statliga stöd SA.30584 (C 38/10, f.d. NN 69/10) som Ungern beviljat till förmån för Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.
[delgivet med nr K(2011) 9316]
(Endast den ungerska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2013/150/EU)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
med beaktande av kommissionens beslut om att inleda ett förfarande avseende stöd (1) C 38/10 (f.d. NN 69/10) i enlighet med artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (2),
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. BAKGRUND OCH FÖRFARANDE
(1)
Efter ett antal misslyckade privatiseringsförsök undertecknade ungerska staten år 2007 ett köpeavtal med AirBridge Zrt (nedan kallat AirBridge) som innebar övertagande av 99,95 % av det statliga flygbolaget Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. (nedan kallat Malev). AirBridge betalade 200 miljoner ungerska forint (740 000 euro (3)) för aktierna. Privatiseringsavtalet anmäldes till kommissionen i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget, men anmälan drogs senare tillbaka (4).
(2)
Sedan den nya ägaren råkat i ekonomiska svårigheter förvärvade den ryska banken Vnyesekonombank (nedan kallad VEB) 49,5 procent av aktiekapitalet i AirBridge och blev därmed indirekt aktieägare i Malév.
(3)
I mars 2010 fick kommissionen genom pressmeddelanden kännedom om att de ungerska myndigheterna hade för avsikt att återförstatliga Malev. I e-brev av den 2 mars bekräftade de ungerska myndigheterna pressuppgifterna.
(4)
Den 10 mars inkom ett klagomål via e-post till kommissionen från flygbolaget Wizz Air som var verksamt på den ungerska budgetflygmarknaden och var Malevs största konkurrent på den ungerska marknaden. I klagomålet anfördes att Malev vidtagit flera särskilda åtgärder och erhållit statligt stöd i strid med lagen och på ett sätt som kunde vara oförenligt med den inre marknaden. Den 29 mars 2009 vidarebefordrade kommissionen en avhemligad version av klagomålet till de ungerska myndigheterna och bad om ytterligare upplysningar. Den 30 april 2010 inkom synpunkter på klagomålet och svar på de frågor som ställts i sammanhanget.
(5)
Den 5 maj 2010 meddelade de ungerska myndigheterna att de ville omstrukturera flygbolaget. Samtidigt meddelade de att det ännu var oklart hur omfattande omstruktureringen skulle bli.
(6)
Den 5 oktober 2010 inkom ytterligare ett klagomål till kommissionen (från ett företag som inte ville röja sin identitet) och detta vidarebefordrades till de ungerska myndigheterna i en skrivelse av den 21 oktober 2010. Den 19 november 2010 lämnade de ungerska myndigheterna sina synpunkter på detta klagomål.
(7)
Den 14 juli och den 8 oktober 2010 bad kommissionen de ungerska myndigheterna om ytterligare upplysningar och svar inkom den 11 augusti 2010, 16 augusti 2010, 5 oktober 2010, 3 november 2010 och 23 november 2010.
(8)
Med utgångspunkt i detta beslutade kommissionen den 21 december att inleda ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 108.2 i EUF-fördraget (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande) av de olika statliga stöd som påståtts betalats ut till förmån för Malev.
(9)
Ungern överlämnade den 24 februari 2011 sina synpunkter på kommissionens beslut om att inleda ett förfarande.
(10)
Beslutet om att inleda ett förfarande offentliggjordes den 26 maj 2011 i Europeiska unionens officiella tidning (5). Synpunkter inom från två berörda parter, dels Wizz Air den 26 juni 2011, dels ett annat flygbolag - som önskade förbli anonymt enligt ovan - som inkom med synpunkter den 28 juni 2011.
(11)
Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna till Ungern i en skrivelse av den 6 juli 2011. Den 5 september 2011 lämnade Ungern sina synpunkter på anmärkningarna från tredje man.
(12)
Två möten avseende det aktuella förfarandet ägde rum i Bryssel mellan kommissionen och de ungerska myndigheterna, den 10 juni 2011 och den 19 oktober 2011.
(13)
Kommissionen begärde in ytterligare upplysningar från de ungerska myndigheterna den 26 september 2011. Ungern svarade genom en skrivelse av den 25 oktober 2011.
II. MALEV OCH DEN AKTUELLA STÖDORDNINGEN
II.1. Företaget
(14)
Malev är baserat på Ferenc Liszt-flygplatsen i Budapest med en flotta på 22 flygplan (6) som trafikerar Europa och Mellanöstern. År 2009 reste 3,2 miljoner passagerare med bolaget (7).
II.2. Perioden före privatiseringen år 2007
(15)
De ungerska myndigheterna försökte privatisera Malev flera gånger. År 1992 såldes 35 procent av Malev till det italienska statliga konsortiet Alitalia-Simest. År 1997 sålde Alitalia-Simest andelarna till ett konsortium med två ungerska privatägda banker (OTP och MKB). År 1999 köpte staten tillbaka de flesta privata andelarna, vilket gjorde att bolaget blev statsägt till 97 procent.
(16)
Efter händelserna i september 2001 fick Malév - liksom många andra flygbolag - stora problem på flygmarknaden. Bolaget började gå med förlust (se tabell 1 nedan).
(17)
Det var på denna grund som staten åter beslutade att privatisera Malev.
II.3. Privatiseringen år 2007 och det privatägda Malev
II.3.1. Försäljning till Air Bridge
(18)
Företaget behövde återkapitaliseras och staten som var ägare hade begränsade möjligheter att uppbåda finansiering för investeringarna. Anbud på försäljningen av Malev infordrades och 2007 beslutade man att specialföretaget AirBridge lagt det mest attraktiva anbudet. AirBridges förslag verkade fördelaktigt med en ekonomiskt hållbar affärs- och omstruktureringsplan.
(19)
Den 23 februari 2007 undertecknades försäljningsavtalet som innebar att 99,95 procent av andelarna i Malev såldes till AirBridge. (AirBridge ägdes till 49 procent av den ryska affärsmannen Borisz Abramovics (8), som är majoritetsägare i flera ryska flygbolag (KrasAir och den ryska flygbolagsalliansen AirUnion) och till 51 procent av ungerska enskilda personer. AirBridge förväntades inom ramen för affärs- och omstruktureringsplanen förse Malev med sina kunskaper och kontroll på flygmarknaden.
(20)
Det tidigare nämnda avtalet omfattade i synnerhet följande:
(a)
AirBridge betalade 200 miljoner ungerska forint (740 000 euro) för 99,95 procent av andelarna i Malev. Senast den 31 december 2008 skulle AirBridge sedan bidra med finansiering (9) på 50 miljoner euro.
(b)
År 2003 beviljade den till hundra procent statsägda banken Magyar Fejlesztési Bank (nedan kallad MFB) ett lån på sammanlagt 76 miljoner ungerska forint till Malév, vilket överfördes från Malévs bokföring till det hundraprocentigt statsägda specialföretaget Malév Vagyonkezelő Kft., nedan kallat MAVA.
Lånet från MFB år 2003 var utställt i euro och garanterades till hundra procent av staten till en tremånaders IBOR-ränta på +0,5 procent. Lånet hade ursprungligen en löptid till och med 2013, och huvudbeloppet skulle återbetalas i klump när lånet löpt ut. I samband med att huvudbeloppet och räntefordringarna överfördes till Mava förlängdes lånets löptid till 2017.
Enligt de ungerska myndigheterna överläts tillgångar till ett värde på 76 miljoner euro till MAVA tillsammans med lånet. Tillgångarna omfattade varumärket Malev, en rörledning för flygbränsle och en Boeing 767. Om Malev gick med vinst skulle 25 procent av vinsten efter skatt överlåtas till MAVA. AirBridge beviljade vidare en bankgaranti på upp till 32 miljoner euro från VEB till MAVA för återbetalning av lånet.
(c)
Malev skulle också betala sammanlagt 200 000 euro i årlig licensavgift till MAVA för rätten att använda varumärket Malev och logon. AirBridge åtog sig att fortsätta använda varumärket och låta företaget fortsätta driva luftfartsverksamhet till dess att lånet löpt ut, dvs till och med den 31 december 2017.
(d)
Mellan den 1 januari 2008 och den 31 december 2017 skulle Malév leasa den Boeing 767 (10) som nyligen hade överlåtits på MAVA (se punkt b).
(21)
Nya chefer utnämndes och flera åtgärder vidtogs i kostnadsbesparande och inkomstgenererande syfte, bland annat nedläggning av långdistanslinjer och personalminskningar. Enligt de ungerska myndigheterna sammanföll dock åtgärderna med en kraftig höjning av bränslepriserna och de inverkade därför inte på företagets lönsamhet.
(22)
Malévs ekonomiska ställning fortsatte att försämras, och efter fyra månader hade företaget inte den likviditet som krävdes för att betala licensavgifter för användningen av varumärket Malév.
(23)
De ungerska myndigheterna uppger att betalningen för det B767-flygplan som hyrts in av MAVA efter Malévs beslut att dra in långdistanslinjerna inte upphörde, utan enligt dem medger Malév dessa skulder och det rör sig endast om en försening av betalningarna, för vilken ränta erläggs.
(24)
Under andra halvåret 2008 började den globala finanskrisen påverka Malév och företagets ryska partner. Flera av Boris Abramovitjs flygbolag gick i konkurs. AirBridge kunde inte längre finansiera Malév och upphörde att betala tillbaka sitt lån till VEB. Eftersom 49 % av aktierna i AirBridge hade pantsatts hos VEB tog VEB över dessa aktier. VEB uppgav sig villig att fortsätta att finansiera Malév, dock inte i egenskap av bank utan som ägare.
II.3.2. Försäljning av Malév Ground Handling
(25)
Såsom anges ovan hade Malévs ekonomiska situation försämrats ytterligare i början av 2009. Aktieägarna vände sig därför till det statliga holdingbolaget (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., nedan kallat MNV) med ett erbjudande om att sälja Malév Ground Handling, ett dotterbolag helt och hållet ägt av Malév, till MNV.
(26)
Enligt de ungerska myndigheterna var Malév Ground Handling ett ekonomiskt solitt företag vid den berörda tidpunkten och är det fortfarande.
(27)
Ett preliminärt köpeavtal undertecknades i januari 2009 (och ändrades i februari), i vilket förskottsbetalningar på 4,3 miljarder forint (16 miljoner euro) fastställdes. MNV gjorde förskottningsbetalningar till Malév i januari och februari 2009. Dessa skulle återbetalas inom två arbetsdagar om MNV beslutade att inte underteckna det slutgiltiga försäljnings- och köpeavtalet. Denna potentiella återbetalningsskyldighet garanterades genom avtal om säkerhet. I juli 2009 beslutade MNV slutligen att inte genomföra transaktionen och försäljningspriset måste återbetalas.
(28)
Förskotten återbetalades aldrig till MNV. Någon ränta på förskotten betalades inte heller till MNV (11).
II.3.3. Anstånd med betalning av skatt
(29)
Mellan januari 2007 och mars 2010 gav den ungerska skattemyndigheten (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, nedan kallad APEH) Malév tillstånd att skjuta upp eller lägga om betalningen av olika typer av skatter och socialförsäkringsavgifter. APEH lyckades inte driva in de skulder som förfallit från och med juli 2008 och gick senare även med på omläggning av ytterligare belopp. I mars 2010 uppgick Malévs sammanlagda skatteskulder och obetalda sociala avgifter till 13,7 miljarder forint (51 miljoner euro). För hela Malévkoncernen uppgår beloppet till 16,8 miljarder forint (62 miljoner euro). Den 11 mars 2010 betalades återstoden av Malévs skuld till APEH, varvid man utnyttjade en del av det nedan beskrivna tillskott av kapital som företaget fick i februari 2010.
II.4. Återförstatligandet 2010 och Malév under statlig kontroll
II.4.1. Orsaker till återförstatligandet av Malév
(30)
År 2010 gick det inte att finna privata investerare som var villiga att ta över Malév av den huvudsakliga aktieägaren AirBridge/VEB. I synnerhet hade inte VEB för avsikt att finansiera flygbolaget som en strategisk investerare. Flygbolagets ekonomiska resultat var fortsatt svagt (se tabell 1).
Tabell 1
Resultatindikatorer för Malév 2003-2010 (miljarder forint)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
vinst/(förlust)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
vinst/(förlust)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Nettoresultat
vinst/(förlust)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Källa:
de ungerska myndigheternas upplysningar och Malévs räkenskaper.
(31)
De ungerska myndigheterna beslutade att i stället för att likvidera företaget, förhandla med VEB och AirBridge om hur Malévs marknadssituation skulle kunna förbättras på medellång till lång sikt.
II.4.2. Kapitaltillskott i februari 2010: byte av skulder mot kapital och tillskott av nytt kapital
(32)
Den 26 februari 2010 enades VEB, AirBridge, MNV, Malév och den ungerska regeringen om ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint (94 miljoner euro), dels genom tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro), dels genom att byta skulden för det förskott som betalats för Malév Ground Handling (se skäl 23) inklusive ränta mot aktiekapital, som uppgick till totalt 4,7 miljarder forint (17 miljoner euro). AirBridge bytte också 1,5 miljarder forint (5,4 miljoner euro) mot kapital. Till följd av detta försvann fordringarna gentemot Malév och de tidigare kreditgivarna blev ägare till en del av företaget.
(33)
Före tillskottet minskades det befintliga tecknade kapitalet i Malév nästan till noll, för att täcka en del av de ackumulerade förlusterna och för att återspegla det faktum att de befintliga aktierna i Malév hade blivit värdelösa. Malévs tecknade kapital ökades därefter genom emittering av nya aktier till ett nominellt värde av 0,01 forint per styck. Utvecklingen av Malévs situation i fråga om eget kapital framgår av figur 1.
(34)
Tack vare MNV:s kontantbetalning på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro) kunde Malév betala tillbaka alla sina skatteskulder (se skäl 29) och tillfälligt stabilisera sin verksamhet.
(35)
Efter kapitaltillskottet blev staten ägare till 94,6 % av Malévs aktier och AirBridge/VEB:s andel minskade till ett minimum.
Figur 1
Utveckling av Malévs situation i fråga om eget kapital
II.4.3. Maj-augusti 2010: Aktieägarlån och omvandling till eget kapital
(36)
Mellan maj och augusti 2010 beviljade den ungerska staten Malév flera s.k. aktieägarlån genom MNV, till ett sammanlagt belopp av 9,2 miljarder forint (34 miljoner euro).
(37)
I maj 2010 beviljades det första lånet, ett treårigt aktieägarlån, på 2,16 miljarder forint (7,9 miljoner euro) med räntesatsen 9,97 %. Återbetalningen skulle ske i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid och säkerheten utgjordes av panträtt i Malév Ground Handlings aktier.
(38)
Det andra lånet, beviljat i juni 2010, likaså ett treårigt aktieägarlån, gick på 1,34 miljarder forint (4,9 miljoner euro) med räntesatsen 9,97 %. Återbetalningen skulle även i detta fall ske i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid och säkerheten utgjordes av panträtt i Malév Ground Handlings aktier.
(39)
I augusti 2010 beviljades ett tredje aktieägarlån på 5,7 miljarder forint (20,8 miljoner euro). Även detta var ett treårigt aktieägarlån med räntesatsen 9,97 % som skulle återbetalas i form av en enda betalning vid utgången av lånets löptid. Säkerheten utgjordes i detta fall av panträtt i ett flygplan (ett jetplan av typen HA-LNA CRJ).
(40)
Den 24 september omvandlades dessa tre lån på sammanlagt 9,2 miljarder forint (33 miljoner euro), som tillsammans med upplupen ränta uppgick till totalt 9,5 miljarder forint (34,3 miljoner euro), till kapital i Malév och lånegarantierna frisläpptes.
II.4.4. September 2010: Ytterligare kapitaltillskott och aktieägarlån
(41)
Den 24 september 2010 ökade MNV Malévs kapital genom ett kontanttillskott på ytterligare 5,3 miljarder forint (19,3 miljoner euro). MNV:s (dvs. ungerska statens) andel i Malév ökade därmed till 96,5 %.
(42)
Samma dag beviljade staten Malév ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint (20,8 miljoner euro) på tre år och med räntesatsen 9,97 %. Den första räntebetalningen skulle ske sex månader efter utbetalningen, och återbetalningen på kapitalet skulle ske i form av en klumpsumma vid utgången av lånets löptid. Garantierna för detta lån utgörs av en registrerad panträtt i ett flygplan av typen HA-LNA CRJ, med ett värde på ca 1,8 miljarder forint och panträtt i vinster från flygresor som säljs av internationella och ungerska IATA-certifierade byråer.
III. SAMMANFATTNING AV DE ÅTGÄRDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
(43)
I sitt beslut om att inleda förfarandet bedömde kommissionen om nedanstående åtgärder utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
-
Åtgärd 1: det statsägda företaget MAVA:s övertagande den 31 december 2007 av ett lån som år 2003 beviljats Malév av MFB, en helt och hållet statligt ägd utvecklingsbank, till ett belopp av 76 miljoner euro, tillsammans med vissa av Malévs tillgångar. Lånets löptid förlängdes till 2017.
-
Åtgärd 2: tillhandahållandet av ett ”kontantlån” på 4,3 miljarder forint med en löptid på ett år i samband med att MNV skulle köpa dotterbolaget Malév Ground Handling, som enligt de ungerska myndigheterna var ett ekonomiskt solitt företag. Trots att affären inte genomfördes har förskottet på köpepriset inte betalats tillbaka.
-
Åtgärd 3: Uppskov med olika skatte- och socialförsäkringsbetalningar under perioden januari 2007-mars 2010. I mars 2010 uppgick Malévs skatte- och socialförsäkringsskulder till 13,7 miljarder forint.
-
Åtgärd 4: i februari 2010, ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint från MNV, dels genomfört genom tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint (77 miljoner euro), dels genom omvandling till kapital av det förskott som betalats till Malév Ground Handling (se åtgärd 2), vilket inklusive ränta uppgick till 4,7 miljarder forint. (AirBridge bytte också 1,5 miljarder forint till kapital.)
-
Åtgärd 5: tre aktieägarlån på sammanlagt 9,2 miljarder forint som Malév beviljades av MNV. Alla tre lån i forint hade en räntesats på 9,97 %, med återbetalning av kapitalet i en klumpsumma vid utgången av lånets löptid (tre år för varje lån). För de första två lånen på sammanlagt 3,5 miljarder forint (13 miljoner euro) ställdes säkerhet i form av dotterbolaget Malév Ground Handling och för det tredje lånet på 5,7 miljarder forint (21 miljoner euro) i form av ett flygplan (HA-LNA CRJ-jetplan).
-
Åtgärd 6: i september 2010 omvandlades dessa aktieägarlån (tillsammans med upplupen ränta) till kapital till ett värde av 9,4 miljarder forint.
-
Åtgärd 7: i september 2010, ett ytterligare kapitaltillskott på 5,3 miljarder forint i kontanter. Statens andel av aktierna ökade till 96,5 %.
-
Åtgärd 8: I september 2010, ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint, med en räntesats på 9,97 % och med återbetalning av kapitalet i en klumpsumma vid utgången av lånets löptid. Som säkerhet för lånet ställdes det HA-LNA CRJ-flygplan som anges ovan, och en panträtt i vinster från flygresor som säljs av internationella och ungerska IATA-certifierade byråer.
(44)
I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet ifrågasatte kommissionen också om dessa åtgärder, såvitt de utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget, är förenliga med den inre marknaden mot bakgrund av de undantag som anges i fördraget och i synnerhet i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (12) (nedan kallade riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.)
IV. UNGERNS SYNPUNKTER
(45)
I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet upprepade de ungerska myndigheterna de ovanstående omständigheterna och redogjorde ytterligare för orsakerna till flygbolagens svårigheter. Ungern bekräftade också att Malév uppfyllde villkoren för att betraktas som ett företag i fortlöpande svårigheter enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering åtminstone från och med andra halvåret 2006.
(46)
Innan det formella granskningsförfarandet inleddes hävdade de ungerska myndigheterna i korthet att alla åtgärder var förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi respektive principen om en kreditgivare i en marknadsekonomi.
(47)
När det gäller de åtgärder som genomfördes i samband med försäljningen av Malév till AirBridge hävdade de ungerska myndigheterna att dessa åtgärder är förenliga med marknaden på grund av den säkerhet som ställts för MAVA:s övertagande av lånet. I fråga om försäljningen av Malév Ground Handling, som avbröts, hävdade de att Malév inte erhållit någon fördel, eftersom vederbörlig säkerhet hade ställts för den försenade återbetalningen av försäljningsbeloppet och att ränta hade beräknats på beloppet. När det gäller uppskovet med skatten framför de att säkerhet hade ställts för dessa belopp, att alla vederbörliga ränteavgifter och påföljder hade tillämpats och dessutom att sådana uppskov är generella åtgärder. I fråga om återförstatligandet av Malév uppger de ungerska myndigheterna att de skulle ha kunnat driva in sina fordringar på Malév, vilket skulle ha lett till att företaget gått i konkurs och likviderats. De anser att de, om de gjort detta, skulle ha fått in endast en liten del av sina fordringar (med undantag av den del som omfattas av garantin från VEB som nämns i skäl 20). Det skulle dessutom ha lett till betydande negativa konsekvenser för den nationella ekonomin (13).
(48)
När det gäller aktieägarlånen och omvandlingen av dem till kapital anser de ungerska myndigheterna att dessa inte gav Malév några fördelar eftersom full säkerhet i egendom hade ställts för dessa lån vid samtliga tillfällen, att räntesatser på marknadsvillkor tillämpades och att man vid omvandlingen till kapital beaktade all upplupen ränta.
(49)
De ungerska myndigheterna lade inte fram några nya uppgifter efter beslutet om att inleda granskningsförfarandet. Ungerns synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet innehåller inte några nya uppgifter som talar för att åtgärderna inte skulle utgöra stöd eller upplysningar som visar att de genomförda åtgärderna är förenliga med den inre marknaden, särskilt med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.
V. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
(50)
Två konkurrenter lämnade synpunkter (se skäl 10), och båda stödde kommissionens granskningsförfarande.
(51)
Den konkurrent som önskade förbli anonym hävdade att vissa privata investerare var intresserade av att förvärva en kontrollerande andel i Malév, vilket visar att det fanns andra realistiska alternativ för Ungern i stället för att återförstatliga Malév 2010.
(52)
Wizz Air uppskattade det samlade marknadsvärdet av den egendom som hade överförts till MAVA tillsammans med lånet från MFB (åtgärd 1), inklusive varumärket Malév, en rörledning för transport av flygbränsle och ett B767-flygplan till högst 27 miljoner euro, vilket är betydligt lägre än lånebeloppet. Wizzair drog därför slutsatsen att transaktionen inte skedde på rent affärsmässiga grunder och medförde en betydande fördel för Malév.
(53)
När det gäller uppskovet med skattebetalning (åtgärd 3) hävdade Wizz Air att ett privat företag i en ekonomisk situation jämförbar med Malévs enligt ungersk lagstiftning varken per automatik eller i undantagsfall skulle kunna beviljas ett motsvarande skatteuppskov.
VI. UNGERNS KOMMENTARER TILL DE BERÖRDA PARTERNAS SYNPUNKTER
(54)
Efter att kommissionen hade förlängt tidsfristen för att svara inkom de ungerska myndigheterna med en kommentar till dessa synpunkter den 5 september 2011. De vidhåller att de tidigare åtgärderna är berättigade på grundval av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi (se skäl 59) och utgör därför inte statligt stöd. Enligt dem inverkar förekomsten av allmänpolitiska mål inte på det faktum att åtgärderna inte är av stödkaraktär.
(55)
Ungern hävdade att det inte fanns några realistiska alternativ och att endast ett återförstatligande gjorde det möjligt för de ungerska myndigheterna att uppnå full kontroll över driften av Malév och att det nationella flygbolaget i praktiken kunde genomföra den omstruktureringsprocess som den påbörjat 2007, för att säkerställa ett lyckat affärsresultat för företaget. När det gäller åtgärd 1 ansåg de ungerska myndigheterna att värdet av de berörda tillgångarna motsvarade lånets värde. I fråga om åtgärd 3 uppgav de att de ungerska skattemyndigheterna hade behandlat Malév som vilken annan skattebetalare som helst som befann sig i motsvarande situation.
VII. FÖREKOMST AV STÖD ENLIGT ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET
VII.1. Allmänna bestämmelser
(56)
För att kommissionen ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga utgör statligt stöd måste den undersöka om de uppfyller de kumulativa villkoren i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Denna artikel lyder så här: ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.
(57)
Kommissionen bedömer mot bakgrund av ovannämnda bestämmelse huruvida de ifrågasatta åtgärderna till förmån för Malev utgör statligt stöd.
(58)
De kumulativa kriterier rörande statligt stöd som uppfylls i detta fall är utan tvekan påverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen, vilket de ungerska myndigheterna inte heller bestridit. Malev har konkurrerat med andra lufttrafikföretag från Europeiska unionen i synnerhet sedan den tredje fasen i avregleringen av luftfarten (det tredje lagstiftningspaketet) trädde i kraft den 1 januari 1993 (14). Tack vare de aktuella åtgärderna kunde Malev fortsätta sin verksamhet och drabbades inte på samma sätt som konkurrenterna av de sedvanliga konsekvenserna av dåliga ekonomiska resultat.
(59)
Ungern har inte heller bestridit att åtgärderna omfattar statliga medel som kan tillskrivas staten. APEH är den ungerska skattemyndigheten, vilket betyder att det helt klart är fråga om statlig verksamhet. MNV (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.) är ett ungerskt holdingbolag, vars uppgifter regleras i de viktigaste rambestämmelserna i lagen om statlig egendom. MNV verkställer beslut som fattas av regeringen och behöriga ministrar. Även MAVA ägs till 100 % av ungerska staten (via MNV) och enligt myndigheterna är MAVA på sätt och vis en del av statsförvaltningen.
(60)
Ungern har inte heller bestridit att åtgärderna är selektiva, med undantag för åtgärd 3 (uppskov med skattebetalning). Åtgärderna gynnade ett enda företag, dvs. Malev.
(61)
Nedan granskas om åtgärderna i fråga gav Malev en fördel.
(62)
Kommissionen konstaterar att om ett företags egna kapital ökas på villkor som är förmånligare än rådande marknadsvillkor är det i enlighet med principerna i gemenskapens fasta rättspraxis fråga om en åtgärd som omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget, eftersom åtgärden skulle ge företaget en sådan fördel som avses i den artikeln. För att kunna avgöra om det är fråga om en sådan fördel tillämpar kommissionen den marknadsekonomiska investerarprincipen. Principen fastslår att om en privat investerare, som är verksam på normala marknadsekonomiska villkor och som till sin storlek kan jämföras med de organ som förvaltar den offentliga sektorn, under liknande omständigheter skulle ha gjort lika stora kapitaltillskott är det inte fråga om statligt stöd. Därför måste kommissionen bedöma huruvida en privat investerare skulle ha deltagit i transaktionen i fråga på motsvarande villkor (15). En hypotetisk investerare agerar som en försiktig investerare (16), som vill maximera sin vinst utan att behöva ta för stora risker i förhållande till avkastningen (17).
(63)
Enligt domstolens rättspraxis kan följande konstateras: den privata investerarens uppträdande, vilket ska jämföras med en offentlig investerares uppträdande med ekonomisk-politiska målsättningar, motsvaras i detta avseende inte nödvändigtvis av en genomsnittlig investerares uppträdande som placerar kapital för att förränta det på mer eller mindre lång sikt, men ska åtminstone kunna likställas med ett privat holdingbolag eller en koncern som har en strukturpolitik, allomfattande eller sektoriell, som låter sig styras av mer långsiktiga utsikter vad gäller lönsamheten (18) 44.
(64)
Vidare ”ska jämförelsen mellan offentliga och privata investerares handlande göras med beaktande av det förhållningssätt som en privat investerare skulle ha intagit vid den aktuella transaktionen med hänsyn till tillgänglig information och den förutsebara utvecklingen vid denna tidpunkt (19)”.
(65)
I sin analys och bedömning måste kommissionen ta hänsyn till ”samtliga relevanta omständigheter i den omtvistade transaktionen och dess sammanhang”. Detta omfattar även det stödmottagande företagets finansiella situation och läget på den berörda marknaden. Den viktigaste fråga som kommissionen vill granska på grundval av ovanstående slutsatser är ”huruvida företaget får en ekonomisk fördel som det inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsmässiga villkor” (20).
(66)
Kommissionen konstaterar dessutom att den marknadsekonomiska investerarprincipen, enligt vedertagen rättspraxis, också ska tillämpas på lån. Enligt denna princip ska man, då ett lån beviljas, ställa frågan huruvida en privat investerare skulle ha beviljat stödmottagaren ett lån på de lånevillkor som slutligen beviljades (21).
VII.2. Övergripande bedömning av åtgärderna
(67)
Såsom redan konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet är domen i målet BP Chemicals (22) viktig även vid bedömningen av detta ärende. Kommissionen anser i själva verket att åtgärderna inte är fristående utan hänger samman med varandra tidsmässigt på grund av Malevs ekonomiska situation och sitt syfte. Samtliga åtgärder har till syfte att upprätthålla flygbolagets verksamhet och tillgodose det behov av likviditet och kapital som bolagets förluster orsakat. Ungern påpekar dessutom i sina anmärkningar om beslutet att inleda förfarandet att alla etapper i förfarandet rörande flygbolaget hänger samman med varandra och att åtgärderna hade ett enda syfte, nämligen att säkerställa flygbolagets verksamhet genom att hitta en strategisk investerare.
(68)
Det framgår tydligt av den information som Ungern har lämnat att de åtgärder som Ungern har vidtagit till förmån för Malév har haft allmännyttiga syften och inte varit grundade på hänsyn som gäller företagets framtida lönsamhet. Ungern har vid upprepade tillfällen betonat privatiseringens misslyckande och Malévs betydelse för statsekonomin. Ungern har medgett att staten beaktade flygbolagets betydelse för nationell infrastruktur och arbetsmarknad och leverantörernas intressen. Dessutom framhöll de ungerska myndigheterna att ingen privat investerare skulle köpa flygbolaget i nuvarande skick. Kommissionen måste därför anta att ingen privat investerare heller skulle ha agerat på samma sätt som den ungerska regeringen under motsvarande förhållanden vid den tidpunkt då åtgärderna genomfördes. Kommissionen konstaterar också att domstolen i målet Boch slog fast att man i synnerhet måste bedöma ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter, med beaktande av lönsamhetsutsikterna och oavsett alla sociala, regionalpolitiska och sektoriella överväganden, skulle ha skjutit till kapitalet i fråga” (23).
(69)
Med beaktande av Malévs dåliga ekonomiska situation på lång sikt (se tabell 1 samt skälen 103 och 104) samt de ungerska myndigheternas påstående om att flygbolaget kontinuerligt har varit i svårigheter ända sedan 2006, skulle en avkastning som en privat investerare kan acceptera ha varit möjlig endast om bolaget hade omstrukturerats från grunden. Varken Ungern eller Malév har dock visat att någon av de aktuella åtgärderna skulle ha grundat sig på en sådan omstruktureringsplan.
(70)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att åtgärderna 1-8 sammantaget inte följer den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna bedömning bekräftas ytterligare av bedömningarna av de enskilda åtgärderna.
VII.3. Bedömning av åtgärderna 1-8
VII.3.1. Åtgärd 1
(71)
Ungern anser att MAVA:s verksamhet var av engångskaraktär, dvs. MAVA innehade vissa tillgångar som tidigare hade tillhört Malév och agerade mellanhand i vissa betalningar mellan Malév och MFB. MAVA har bildats enbart för detta ändamål.
(72)
Det lån på 76 miljoner euro som förts över på MAVA härrör från ett låneavtal som Malév och MFB ingick 2003. Det var meningen att lånet skulle betalas tillbaka i form av ett engångsbelopp när lånetiden löpte ut och lånet omfattades av en statsgaranti. Detta lån från 2003 ingick i förteckningen över befintliga stödåtgärder i anslutningsfördraget (24). I 2007 års avtal förlängdes dock lånetiden till 2017. Därför har denna åtgärd inte kunnat betraktas som befintligt stöd sedan 2007. Förlängning av en stödåtgärd betraktas som nytt stöd i enlighet med artikel 4.2 b i Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (25).
(73)
Granskningen har bekräftat att det enda syftet med transaktionen (förlängningen av lånetiden, bildandet av MAVA, överföringen av skulden på MAVA samt leaseback-avtalet) var att omstrukturera Malévs skuld. Ungern har medgett att det aldrig var meningen att MAVA skulle gå med vinst. På grund av denna transaktion ströks skulden (tillsammans med tillgångarna) ur Malévs balansräkning.
(74)
Ungerns påstående om att Malév och AirBridges finansiella åtaganden räckte för att täcka MAVA:s kostnader visar inte att transaktionen är förenlig med marknadsvillkoren, eftersom ingen privat marknadsaktör skulle ha haft ett incitament att agera på motsvarande sätt. Syftet med de erbjudna garantierna var att MAVA skulle kunna betala tillbaka lånet vid lånetidens slut, dvs. år 2017 (26). Ingen privat investerare skulle ha tagit en sådan risk, dvs. förbundit sig till en viss betalningsskyldighet i utbyte mot tillgångar med ett osäkert framtida värde.
(75)
Även om de ungerska myndigheterna har lagt fram relativt omfattande värderingar (27) rörande Boeing 767-flygplanet (28) och om den rörledning som lämpar sig för transport av flygbränsle (29), förefaller uppskattningen (enligt metoden för diskonterat kassaflöde) vara mycket beroende av flygbolagets resultat och kan därför inte användas som en objektiv värdering av varumärket Malév, särskilt inte med beaktande av flygbolagets situation och resultat. Eftersom staten var medveten om möjligheten att Malév kanske inte skulle kunna fullgöra sin skyldighet att betala licensavgifter, borde metoden med ett diskonterat kassaflöde ha gett resultatet att bolagets värde är noll. Mot bakgrund av detta specifika avtalsarrangemang kan varumärkets värde således inte godkännas som tillräcklig säkerhet.
(76)
Avtalsparterna borde ha vetat att Malév, som var i svårigheter redan 2007, i praktiken inte skulle kunna fullgöra sin skyldighet att betala licensavgifter. I själva verket kunde MAVA:s ”kostnader” (dvs. räntebetalningarna till MFB) efter denna transaktion inte täckas med Malévs betalningar av licensavgifter för varumärket. MAVA har inte vidtagit några åtgärder för att återkräva utestående betalningar.
(77)
VEB-garantin på 32 miljoner euro skulle täcka inte bara själva lånekapitalet utan också MAVA:s utgifter för räntebetalningar till MFB.
(78)
På grundval av det ovanstående och med beaktande av att inga vederbörliga motsvarande tillgångar fördes över till MAVA ska Malév anses ha beviljats en fördel då skulden ströks ur bolagets balansräkning.
VII.3.2. Åtgärd 2
(79)
Vad gäller MNV:s förskottsbetalning för (den senare strandade) försäljningen av GH har Ungern lagt fram en expertvärdering, enligt vilken GH år 2009 hade ett nettovärde på 1,6 miljarder forint och ett beräknat marknadsvärde på 3,5 miljarder forint. MNV betalade i januari 2009 ett förskott på 1,6 miljarder forint till Malév. I det här fallet utgjordes säkerheten av en panträtt i flygplanet HA-LNA CRJ (beräknat marknadsvärde: 1,8 miljarder forint). Det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009, och MNV betalade ytterligare 2,7 miljarder forint (sammanlagt 4,3 miljarder forint), och dessutom registrerades en andra panträtt i samma flygplan.
(80)
I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet medger de ungerska myndigheterna att förskottet betalades för att säkerställa Malévs likviditet i samband med förhandlingarna om att återförstatliga bolaget.
(81)
Enligt det preliminära försäljningsavtalet skulle beloppet återbetalas omedelbart (inom två arbetsdagar) om transaktionen inte blev av. MNV vidtog dock inga åtgärder för att återkräva skulden efter att ha dragit sig ur affären i juli 2009. Räntan sänktes i efterskott först i det skedet när skulden omvandlades till aktier år 2010. Någon ränta betalades dock aldrig. Malév fick således tillgång till detta kontantlån kostnadsfritt.
(82)
Kommissionen anser att åtgärden gav Malév en fördel då förskottet inte återkrävdes när det förföll till betalning i juli 2009. Dessutom uppstod en fördel redan tidigare, då det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009 och förskottsbeloppet höjdes (över företagets uppskattade marknadsvärde) och tillräckliga säkerheter inte ställdes.
VII.3.3. Åtgärd 3
(83)
Vad gäller det uppskov med skatter och socialförsäkringsavgifter som skattemyndigheterna beviljat upprepade gånger konstaterar kommissionen att det på grundval av den information som Ungern har lämnat är klart att Malév åren 2006 och 2007 begärde uppskov med betalning av skatt vid tolv olika tillfällen (med avseende på olika betalningar). Skattemyndigheten beviljade uppskov varje gång. Enligt tillämplig ungersk lagstiftning ska sådana uppskov beviljas efter prövning, och de kunde också ha avslagits. Därför måste åtgärden betraktas som selektiv (30).
(84)
Den lagstadgade räntan beräknades till juni 2008, och Malév betalade den i enlighet med tidtabellen för uppskoven. Skattemyndigheten motiverade sina beslut med Malévs svåra situation och den då planerade omstruktureringen.
(85)
Från och med juli 2008 betalade Malév dock inte längre sina skatter och socialförsäkringsavgifter (med undantag för en delbetalning i december 2008), och skattemyndigheten vidtog inga åtgärder för att återkräva denna skuld. Dessutom ändrades tidtabellen för flera betalningar även efter det att Malév hade underlåtit att följa de ändrade betalningsplanerna. Från och med april 2009 ändrades inte ens längre betalningstiden för skatter och socialförsäkringsavgifter som förföll till betalning efter den tidpunkten (dvs. inte heller för betalningar som förfallit till betalning tidigare), eftersom APEH inte vidtog några konkreta åtgärder för att återkräva skulden.
(86)
Kommissionen anser att ingen privat fordringsägare skulle ha agerat på samma sätt som ungerska staten. Efter juli 2008 vidtogs faktiskt inga konkreta åtgärder för att återkräva skulden. Dessutom var företagets ekonomiska situation fortfarande mycket svag trots en del omstruktureringsåtgärder (se tabell 1 ovan), och det fanns inte mycket hopp om att företaget skulle återfå sin lönsamhet. Under liknande omständigheter skulle en privat fordringsägare ha insisterat på att avtalet skulle verkställas. Dessutom skulle ingen privat fordringsägare ha gått med på ytterligare omläggning av betalningstiden efter det att Malév försummat att fullgöra sina skyldigheter enligt omläggningsavtalet.
(87)
Att skattemyndigheten lät bli att kräva in skatter och socialförsäkringsavgifter och gick med på nya omläggningar av betalningstiden medförde därför en fördel för Malév senast från och med juli 2008.
VII.3.4. Åtgärd 4
(88)
Vad gäller kapitaltillskottet i februari 2010, genom vilket ungerska staten på nytt förstatligade flygbolaget, som den inte haft någon andel i sedan privatiseringen, är det mest slående att då 99,5 % av aktierna i Malév såldes för ca 740 000 euro år 2007, betalade staten 2010 i praktiken ett belopp motsvarande 94 miljoner euro för att få 94,6 % av aktierna (genom ett kapitaltillskott: delvis genom ett tillskott av färskt kapital på 20,7 miljarder forint och delvis genom att förskottet på 4,7 miljarder forint till GH omvandlades till kapital), dvs. 127 gånger det ursprungliga försäljningspriset. Statens agerande var inte marknadsmässigt, särskilt med beaktande av att flygbolaget under tiden hade gått med förlust, att dess kapital var på minus och att det inte hade någon trovärdig omstruktureringsplan. Också de ungerska myndigheterna medgav själva att företaget hade haft ständiga svårigheter och att ingen privat investerare hade varit villig att köpa det i början av 2010.
(89)
Medan kapitaltillskottet uppgick till 25,4 miljarder forint (dvs. det belopp som ungerska staten betalade för 94,6 % av flygbolagets aktier) när swappen genomfördes, hade Malév ett negativt eget kapital på 41 miljarder forint (152 miljoner euro), ackumulerade förluster på 51 miljarder forint (189 miljoner euro) och en total skuld på 75 miljarder forint (278 miljoner euro) (31). Enligt 2010 års räkenskaper hade flygbolaget allvarliga ekonomiska svårigheter i början av 2010, skuldnivån var alarmerande hög och det hade inte längre tillgång till några finansieringskällor. Eftersom bolaget saknade strategisk ägare hade det inte tillgång till någon privat finansiering. I själva verket har bolaget gått med förlust åtminstone sedan 2003 och saknat realistiska möjligheter att återfå sin lönsamhet, och inte ens den privata ägaren lyckades vända situationen till det bättre. Mot denna bakgrund var det uppenbart att kapitaltillskottet inte var tillräckligt för att göra bolaget lönsamt och att Malév efter återförstatligandet skulle behöva mer kapital och likviditet enbart för att kunna fortsätta sin verksamhet. Kommissionen anser att återförstatligandet av Malév genom ett kapitaltillskott i februari 2010 under dessa omständigheter gav bolaget en fördel.
(90)
Vad gäller Ungerns argument att det var lönsammare för staten att nationalisera Malév än att utkräva sina fordringar av företaget konstaterar kommissionen följande. Ungern medger att om bolaget hade gått i konkurs skulle staten ha återvunnit endast en mycket liten del av de fordringar som VEB-garantin inte täckte. (Värdet på Malévs tillgångar var negativt vid tidpunkten för transaktionen). Däremot beslutade ungerska staten att hålla flygbolaget vid liv genom att omvandla lånet till aktier och skjuta till nytt kapital till ett belopp av 20,7 miljarder forint (uppskattningsvis 77 miljoner euro). Ingen privat investerare skulle ha tagit på sig en sådan ytterligare finansiell börda, särskilt eftersom det inte fanns någon realistisk möjlighet att återställa bolagets lönsamhet.
(91)
Kommissionen noterar också att samtidigt som ungerska staten ökade Malévs kapital bytte AirBridge (indirekt VEB) ut ett lån på 1,4 miljarder forint mot aktier. Detta belopp utgjorde 5 % av det nya kapitalet, och staten bidrog med ett betydande belopp nytt kapital utöver den omvandlade skulden. I själva verket utgjorde det nya kapitalet 77 % av kapitaltillskottet. Med beaktande av Malévs svaga ekonomiska situation hade AirBridge mycket små eller nästintill obefintliga möjligheter att få tillbaka detta belopp. Den privata aktörens beteende i denna situation avvek betydligt från ungerska statens beteende och kan inte användas som referenspunkt för att konstatera att staten har agerat som en privat investerare.
Tabell 2
2010 års kapitaltillskott
Deltagare i kapitaltillskottet
Bidrag (i miljarder HUF)
Typ av bidrag
Bidragsandel
MNV
20,7
Nytt kapital
77 %
MNV
4,7
Omvandling av lån till kapital
18 %
AirBridge/VEB
1,4
Omvandling av lån till kapital
5 %
TOTALT
26,8
100 %
(92)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att återförstatligandet av Malév genom ett kapitaltillskott i februari 2010 under dessa omständigheter gav bolaget en fördel.
VII.3.5. Åtgärderna 5-8
(93)
Vad gäller åtgärderna efter återförstatligandet är det uppenbart att syftet med aktieägarlånen och kapitaltillskotten var att finansiera Malévs verksamhet och förhindra den insolvens som hotade bolaget. Staten vidtog dessa åtgärder i samma syfte: att upprätthålla Malévs verksamhet. Åtgärderna hänger mycket nära samman med varandra också kronologiskt, eftersom de genomfördes på mycket kort tid (under perioden maj-september 2010). Kommissionen anser följaktligen, i enlighet med domen i målet BP-Chemicals, att dessa delägarlån inte kan bedömas på grundval av den marknadsekonomiska investerarprincipen och i synnerhet inte referensräntemeddelandet (32), eftersom de är direkt förknippade med åtgärd 4 och man därför inte kan göra en separat bedömning av deras karaktär av statligt stöd.
(94)
Det framgår tydligt av den information som Ungern har lämnat att ingen privat investerare var villig att finansiera Malév och att de enda finansieringskällorna var leverantörskrediter och de likvida medel som staten tillhandahållit. Vid den tidpunkt då lånet beviljades kunde staten inte på allvar räkna med att Malév skulle kunna fullgöra sina räntebetalningsskyldigheter och betala tillbaka lånet. Dessutom kan det ifrågasättas om en privat kreditgivare skulle ha tagit risken att bevilja ett återbetalningsskyldigt lån i form av ett engångsbelopp i slutet av lånets löptid till ett företag i en situation liknande Malévs (dvs. i fortlöpande svårigheter). Slutligen, med beaktande av bolagets tidigare kredithistoria gentemot staten (t.ex. förskottet till GH som inte betalades tillbaka, upprepade uppskov med skattebetalning och obetalda skatteskulder) skulle staten eller någon annan investerare inte realistiskt sett ha kunna räkna med att Malév skulle fullgöra sina skyldigheter.
(95)
Å andra sidan skulle, enligt referensräntemeddelandet, inte ens de överenskomna räntorna och de i avtalet föreskrivna garantierna vara tillräckliga för att utesluta förekomsten av statligt stöd. Den föreskrivna räntesatsen var 9,97 %, medan referensräntan i forint var 5,97 % vid den tidpunkt då stödet beviljades. En marginal på bara 400 räntepunkter över basräntesatsen i forint var inte tillräcklig med tanke på Malévs tidigare resultat och ekonomiska situation (ett företag ständigt på konkursens brant). Vad gäller säkerheterna för lånen kan GH:s marknadsvärde (3,5 miljarder forint) ifrågasättas om Malév går i konkurs, eftersom Malév var GH:s viktigaste partner när det gäller marktjänster: 2009 genererade Malév 63 % av inkomsterna. Därför var företagets ekonomiska resultat åtminstone på kort sikt beroende av Malév, och dess marknadsvärde skulle ha minskat avsevärt om Malév hade gått i konkurs.
(96)
Eftersom det inte fanns någon trovärdig omstruktureringsplan stod det klart från början att varken lånen eller kapitaltillskottet skulle kunna rädda ett företag i kritiskt tillstånd och med noll marknadsvärde. Dessa åtgärder motsvarar således direkt stöd, eftersom staten saknar möjlighet att få tillbaka de pengar den investerat.
(97)
Kommissionen anser därför att åtgärderna 5-8 medförde en fördel för Malév.
VII.4. Slutsats om förekomsten av statligt stöd
(98)
Enligt bedömningen ovan medförde samtliga åtgärder (åtgärderna 1-8) en fördel för Malév. Fördelen härrörde från statliga medel.
(99)
Malév är ett flygbolag och klassificeras som sådant som företag. Det konkurrerar med andra flygbolag som inte beviljats samma fördel. Åtgärderna snedvrider därför konkurrensen. Dessutom är Malév verksamt inom en sektor (lufttransport) där det bedrivs handel mellan medlemsstaterna, vilket innebär att också kriteriet om påverkan på handeln inom unionen uppfylls.
(100)
Slutligen är åtgärderna specifika och selektiva i det avseendet att de gynnar endast ett företag, dvs. Malév.
(101)
På grundval av de argument som utvecklas ovan bedömer kommissionen att åtgärderna 1-8 uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Under sådana omständigheter måste åtgärderna i fråga betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
VII.5. Stödets förenlighet med den inre marknaden
(102)
I artikel 107.2 och 107.3 i EUF-fördraget föreskrivs undantag från den allmänna regeln om att statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden i enlighet med vad som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(103)
Kommissionen anser att Malév haft fortlöpande problem åtminstone sedan 2006. Bolaget hade gått med förlust åtminstone sedan 2003 (se tabell 1), och dess kapital var negativt redan 2006 (se bild 1). De ungerska myndigheterna bekräftade dessutom att flygbolaget hade varaktiga svårigheter och att det från och med andra halvåret 2006 uppfyllde villkoren för ett kollektivt insolvensförfarande och därmed uppfyllde villkoren i punkt 10 c i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Följaktligen kan endast dessa riktlinjer utgöra grund för åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden.
(104)
Vad gäller stödberättigandet och principen om att ett stöd bara ska beviljas en enda gång konstaterar kommissionen att de granskade åtgärderna inte omfattas av en omstruktureringsprocess. Flygbolaget bytte ägare två gånger under den aktuella perioden (2007-2010), eftersom det privatiserades och återförstatligades. Det pågick en ständig omstrukturering av bolaget, dock utan en sammanhängande plan. Efter privatiseringen inleddes i själva verket en del initiativ för att minska kostnaderna (personalminskningar och färre flygrutter), men enhetskostnaderna minskade inte tillräckligt. Enligt de ungerska myndigheterna utarbetades 2009 en ny strategisk vägledning, som konsultföretaget Roland Berger granskade i samband med återförstatligandet. De aktuella åtgärderna är därför speciella omstruktureringsåtgärder som strider mot principen om en enda gång.
(105)
Kommissionen konstaterar vidare att även om Malév vore berättigat till stöd enligt riktlinjerna för undsättning och omstrukturering (dvs. uppfyllde villkoret om en enda gång, vilket inte är fallet här), skulle kriterierna för undsättnings- och omstruktureringsstöd som är förenligt med den inre marknaden inte vara uppfyllda, av de skäl som anförs nedan.
(106)
Vad gäller undsättningsstöd uppfylls inte villkoren i punkt 25 a-e i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Framför allt begränsas de aktuella åtgärderna inte till vad som är absolut nödvändigt, och det har inte visats att de kan motiveras med allvarliga sociala problem eller att de har avsevärda negativa spridningseffekter i andra medlemsstater. Dessutom har de flesta åtgärder, med undantag för åtgärderna 5 och 8, inte beviljats i form av lån eller garantier.
(107)
Vad gäller omstruktureringsstöd uppfylls inget av kriterierna för förenlighet med den inre marknaden på grundval av riktlinjerna för undsättning och omstrukturering.
(108)
Framför allt har de ungerska myndigheterna, vad gäller punkterna 34 och 35 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering som handlar om återställande av lönsamheten på lång sikt, inte slagit vakt om flygbolagets lönsamhetsutsikter på längre sikt och inte lagt fram någon omstruktureringsplan som uppfyller villkoren i punkterna 36 och 37 i riktlinjerna.
(109)
Dessutom konstaterar kommissionen, vad gäller kravet på att otillbörlig snedvridning av konkurrensen ska förhindras (punkterna 38-42 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering), att inga kompenserande åtgärder har genomförts.
(110)
Slutligen, vad gäller kriteriet om att stödet ska begränsas till ett minimum (punkterna 43-45 i riktlinjerna för undsättning och omstrukturering) kan det konstateras att stödmottagaren inte har bidragit med egna medel.
(111)
Med hänsyn till det ovan anförda kan det konstateras att åtgärderna 1-8 som genomfördes till förmån för Malév 2007 inte är förenliga med riktlinjerna för undsättning och omstrukturering. Eftersom åtgärderna vidtagits till förmån för ett företag i svårigheter är inga andra grunder för förenlighet tillämpliga. Därför är åtgärderna oförenliga med den inre marknaden.
VIII. ÅTERKRAV
VIII.1. Allmänna bestämmelser
(112)
I enlighet med EUF-fördraget och Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis ska kommissionen, när den finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den inre marknaden, besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder (33). Enligt domstolens fasta rättspraxis är syftet med en medlemsstats skyldighet att upphäva ett stöd som kommissionen har konstaterat vara oförenligt med den inre marknaden att återställa den situation som rådde tidigare (34). Domstolen har i detta sammanhang slagit fast att det syftet uppnås när det stödmottagande företaget har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd och därmed förlorar den fördel det haft på marknaden i förhållande till konkurrenterna, och den situation som rådde innan stödet utbetalades återställs (35).
(113)
I enlighet med denna rättspraxis föreskrivs i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (36) att kommissionen, vid negativa beslut i fall av olagligt stöd, ska besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren.
(114)
Eftersom åtgärderna ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd måste stödet återkrävas för att den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades ska kunna återställas. Återkravet ska därför ske från det datum när fördelen kom stödmottagaren till godo, dvs. när stödet gjordes tillgängligt för stödmottagaren, och ska innefatta återkravsränta till den dag det har återbetalats.
VIII.2. Stödinslag i de enskilda åtgärderna
VIII.2.1. Åtgärd 1
(115)
Kommissionen medger att ”Malév”, i egenskap av varumärke för Ungerns nationella flygbolag som varit verksamt i tiotals år, har ett visst värde på flygmarknaden. Å andra sidan anser kommissionen att man med hänsyn till den specifika avtalsstrukturen inte kan godkänna de ungerska myndigheternas uppskattning av varumärkets värde. Man borde ha gjort en oberoende värdering av varumärket som också beaktar Malévs allmänna ekonomiska situation.
(116)
På grundval av det ovanstående beräknas stödinslaget i åtgärd 1 till 56 miljoner euro, dvs. 76 miljoner euro minus värdet på rörledningarna för flygbränsle och själva flygplanet (dvs. 20 miljoner euro), minus det objektiva värdet på varumärket Malév (37). Det exakta stödinslaget ska beräknas av Ungern. Om Ungern inte lägger fram övertygande argument för ett objektivt värde på varumärket vid tidpunkten för överföringen av varumärket till MAVA, kommer hela beloppet på 56 miljoner euro att betraktas som stödinslag.
VIII.2.2. Åtgärd 2
(117)
På grundval av det ovanstående anser kommissionen att åtgärden gav Malév en fördel när förskottet inte återkrävdes trots att det förfallit till betalning. Dessutom uppstod det en fördel redan tidigare, åtminstone då det preliminära försäljningsavtalet ändrades i februari 2009 och förskottsbeloppet höjdes (över företagets uppskattade marknadsvärde).
(118)
Kommissionen drar slutsatsen att ingen privat aktör skulle ha beviljat ett sådant kontantlån. I själva verket skulle ingen privat marknadsaktör ha gått med på att ge sådan finansiering till Malév, i synnerhet inte utan krav på återbetalning, och låtit bli att vidta åtgärder för att återkräva pengarna. I sina kommentarer till beslutet att inleda förfarandet konstaterar de ungerska myndigheterna att syftet med förskottet var att säkerställa Malévs överlevnad (se skäl 80 ovan). Därför utgörs stödinslaget av hela värdet på de kontanta medlen för den period som de stod till förmånstagarens förfogande: 0,8 miljarder forint (skillnaden mellan GH:s marknadsvärde och det överskjutande beloppet) mellan februari och juli 2009 och 4,3 miljarder forint (hela förskottet) mellan juli 2009 och februari 2010. Vad återbetalningen beträffar bör det beaktas att detta belopp omvandlades till aktier i februari 2010 (se bedömningen av åtgärd 4 nedan).
VIII.2.3. Åtgärd 3
(119)
Vad gäller uppskovet med betalningen av skatter och socialförsäkringsavgifter och återkrav som inte verkställts anser kommissionen att Malévs hela förfallna skuld till APEH för perioden juli 2008-mars 2010 utgör statligt stöd. Dessutom ska hela det omlagda beloppet efter denna tidpunkt (juli 2008) betraktas som statligt stöd. Ingenting tyder på att en privat fordringsägare skulle ha gått med på dessa uppskov och omläggningar. Vad gäller återkravet bör det beaktas att de förfallna beloppen betalades tillbaka i mars 2010.
VIII.2.4. Åtgärd 4
(120)
Kommissionen konstaterar beträffande kapitaltillskottet att ingen privat investerare skulle ha ställt dessa medel till Malévs förfogande med tanke på Malévs ekonomiska situation, det uppenbara behovet av ytterligare stöd efter kapitaltillskottet och avsaknaden av realistiska utsikter att få tillbaka de ”investerade” medlen. Kapitaltillskottet på 25,4 miljarder forint plus 4,7 miljarder forint i form av omvandling av lånet till aktier motsvarande förskottet utgör stödinslaget.
VIII.2.5. Åtgärd 5
(121)
Vad gäller lånen på totalt 9,2 miljarder forint anser kommissionen att staten, med hänsyn till flygbolagets tidigare skulder och situation vid den tidpunkt då lånen beviljades, inte hade någon som helst anledning att vänta sig att få tillbaka de investerade medlen och att det när lånet beviljades t.o.m. var tveksamt om Malév skulle kunna betala räntan. I själva verket betalade bolaget ingen ränta, utan den omvandlades senare till eget kapital.
(122)
Kommissionen anser därför att lånet ska ses som ett renodlat stöd, och därför utgör hela lånet på 9,2 miljarder forint statligt stöd för den period då det stod till förmånstagarens förfogande, dvs. vid den tidpunkt då lånen beviljades (maj, juni och juli 2010) och när lånet omvandlades till eget kapital (september 2010). Ränta som förfallit och ännu inte betalats ska räknas in i stödinslaget. Vad återbetalningen beträffar bör det således beaktas att beloppet omvandlades till eget kapital i september 2010 (se bedömningen av åtgärd 6 nedan).
VIII.2.6. Åtgärd 6
(123)
Av de orsaker om anges i skäl 120 anser kommissionen att hela det lån som omvandlats till kapital utgör ett renodlat stöd och således att hela beloppet på 9,4 miljarder forint utgjort ett stödinslag sedan september 2010.
VIII.2.7. Åtgärd 7
(124)
Av de orsaker som anges i skäl 120 anser kommissionen att det kapital på 5,3 miljarder forint som skjutits till sedan september 2010 utgör inslag av statligt stöd.
VIII.2.8. Åtgärd 8
(125)
Av de orsaker om anges i skäl 120 anser kommissionen att hela lånet ska betraktas som ett renodlat stöd och således att hela beloppet på 5,7 miljarder forint utgjort ett inslag av statligt stöd sedan september 2010.
IX. SLUTSATS
(126)
På grundval av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att åtgärderna 1-8 som Ungern genomfört till förmån för Malév utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.
(127)
Kommissionen konstaterar vidare att åtgärderna 1-8 inte är förenliga med den inre marknaden.
(128)
Detta oförenliga stöd måste återkrävas från Malév i enlighet med avsnitt VIII.2 ovan för att den situation som rådde på marknaden innan stödet beviljades ska kunna återställas. Det exakta återkravsbeloppet jämte ränta ska beräknas av de ungerska myndigheterna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Följande åtgärder som Ungern genomfört till förmån för Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget:
a)
Åtgärd 1: statsägda MAVA:s övertagande den 31 december 2007 av ett lån som MFB, en helt och hållet statsägd utvecklingsbank, beviljade Malév år 2003.
b)
Åtgärd 2: tillhandahållandet av ett ”kontantlån” på 4,3 miljarder forint med en löptid på ett år i samband med att MNV skulle köpa dotterbolaget Malév Ground Handling (affären gick senare om intet).
c)
Åtgärd 3: alla skatte- och socialförsäkringsskulder från juli 2008 till mars 2010 samt uppskov med olika skatte- och socialförsäkringsbetalningar fr.o.m. juli 2008.
d)
Åtgärd 4: i februari 2010, ett kapitaltillskott på 25,4 miljarder forint från MNV (som delvis genomfördes genom ett tillskott av nytt kapital på 20,7 miljarder forint och delvis genom omvandling till kapital av det förskott på 4,7 miljarder forint som betalats till GH).
e)
Åtgärd 5: tre aktieägarlån på sammanlagt 9,2 miljarder forint som MNV Zrt. från maj till augusti 2010 beviljade Malév, jämte förfallen ränta som inte betalats.
f)
Åtgärd 6: i september 2010, omvandling av de aktieägarlån som nämns i artikel 1 e ovan (tillsammans med den ränta som upplupit på dessa) till eget kapital på 9,4 miljarder forint.
g)
Åtgärd 7: i september 2010, ett ytterligare kapitaltillskott på 5,3 miljarder forint.
h)
Åtgärd 8: i september 2010, ett ytterligare aktieägarlån på 5,7 miljarder forint jämte upplupen men obetald ränta.
Artikel 2
De i artikel 1 avsedda olagliga statliga stödåtgärder som Ungern i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget genomfört till förmån för Magyar Légiközlekedési Zrt. är oförenliga med den inre marknaden.
Artikel 3
(1) Ungern ska från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.
(2) Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.
(3) Räntan ska kapitaliseras enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.
Artikel 4
(1) Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den åtgärd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.
(2) Ungern ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
Artikel 5
(1) Inom två månader från dagen för delgivning av detta beslut ska Ungern lämna följande upplysningar till kommissionen:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.
b)
Detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.
c)
Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.
(2) Ungern ska hålla kommissionen underrättad om de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet med ränta av det stöd som avses i artikel 2.3 har slutförts. Ungern ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Ungern ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och det räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till Ungern.
Utfärdat i Bryssel den 9 januari 2012.