РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 699/2012
av den 30 juli 2012
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Inledande
(1)
Den 1 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (nedan kallade de berörda länderna).
(2)
Förfarandet inleddes som en följd av ett klagomål som ingavs den 20 september 2011 av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 40 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa rördelar av järn eller stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
2. Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna, företrädarna för de berörda länderna samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(4)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
a) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare
(5)
Eftersom antalet unionstillverkare föreföll vara stort angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(6)
I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av tre företag bland de 22 unionstillverkare som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt innan undersökningen inleddes.
(7)
Urvalet gjordes på grundval av den försäljnings- och produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De utvalda unionstillverkarna är baserade i fyra medlemsstater och står för 48 % av alla unionstillverkares sammanlagda försäljning i unionen och utgör 64 % av de tillverkare som gav sig till känna. Ingen berörd part motsatte sig det föreslagna stickprovet.
b) Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer
(8)
Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kunde beröras angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010-30 september 2011) med avseende på den berörda produkten.
(9)
Av de 38 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Ett företag visade sig vara en användare snarare än en importör. Det ansågs därför att inget stickprovsförfarande var nödvändigt, och frågeformulär sändes till alla fyra importörer som gav sig till känna. Slutligen besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen.
c) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare
(10)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010-30 september 2011) med avseende på den berörda produkten. Samråd skedde också med myndigheterna i de berörda länderna.
(11)
När det gäller Ryssland samarbetade inga exporterande tillverkare i undersökningen. När det gäller turkiska exporterande tillverkare gav sig tre företag till känna. Därför beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt när det gäller Turkiet. De tre samarbetsvilliga turkiska företagen stod för majoriteten av den turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden.
d) Svar på frågeformuläret och kontroller
(12)
För att utföra sin analys skickade kommissionen frågeformulär till alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna samt de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna och användarna.
(13)
Svar på frågeformuläret inkom från alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, från alla utvalda unionstillverkare samt från två icke-närstående importörer i unionen och fyra användare.
(14)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Exporterande tillverkare i Turkiet
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turkiet
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turkiet
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turkiet
Unionstillverkare
-
ERNE Fittings, Schlinz, Österrike
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italien
3. Undersökningsperioden
(15)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
4. Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer
(16)
Antidumpningsåtgärder är i kraft beträffande vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Malaysia, Kina, Sydkorea och Thailand, och efter kringgående också med ursprung i Kina men avsända från Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna och Taiwan (med vissa undantag) (3). De länder som nämns i föregående mening kallas nedan länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(17)
Den berörda produkten är rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallade de berörda produkterna).
(18)
I produktionsprocessen används sömlösa eller svetsade stålrör för att tillverka knärör, förminskningsapparater och T-stycken, medan stålplåt normalt används som råvara för att tillverka kapsyler. Knärör och förminskningsapparater görs genom kapning och formning, bockning eller minskning. T-stycken görs med hjälp av vattentryck och kapsyler genom formning av stålplåt. Detta följs normalt av fasning och stålsandsblästring före paketeringen. I vissa fall galvaniseras produkten dessutom. Alla produkttyper har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(19)
Rördelar används i den petrokemiska industrin och byggindustrin, för energiproduktion, fartygskonstruktion och vid industrianläggningar. De används för att koppla rör till varandra i alla ovannämnda tillämpningar.
2. Likadan produkt
(20)
Den berörda produkten och vissa rördelar av järn eller stål som såldes på den inhemska marknaden i de berörda länderna samt vissa rördelar av järn eller stål som såldes i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Ryssland
(21)
Som anges i skäl 11 var ingen rysk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen gjordes därför dumpningsberäkningarna för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt vad som förklaras nedan.
1.1 Normalvärde
(22)
Eftersom ingen rysk exporterande tillverkare samarbetade beräknades normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter.
(23)
Det bör erinras om att klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av importen av den berörda produkten från Ryssland. Eftersom mer detaljerade uppgifter saknades grundades den beräkning som ledde till denna bevisning på ett konstruerat normalvärde för Ryssland. För att fastställa ett mer exakt normalvärde beslutade kommissionen preliminärt att normalvärdet för Ryssland ändå skulle konstrueras på grundval av de uppgifter som lämnats under undersökningen av de exporterande turkiska tillverkare som använder ryska sömlösa stålrör som insatsvara för tillverkning av den berörda produkten. Kostnaden för råvaran utgör faktiskt med stor marginal merparten av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Därför ansågs denna metod vara den rimligaste för att fastställa normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter.
(24)
Normalvärdet för Ryssland beräknades därför genom att det vägda genomsnittliga normalvärdet fastställdes för de samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare som köper en del av sina råvaror från Ryssland.
(25)
Det är viktigt att notera att normalvärdet fastställdes för den produkttyp som svarar för de största volymerna av importen (knärör), och inte för alla typer av den berörda produkten, för att möjliggöra en representativ jämförelse med exportpriset (se följande skäl).
1.2 Exportpris
(26)
Eftersom mer detaljerade prisuppgifter saknades fastställdes exportpriset för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland på grundval av importuppgifter från Eurostat. Med tanke på den stora variationen i den produktmix som deklareras enligt vissa KN-nummer fastställdes exportpriset med hjälp av uppgifter från Eurostat enbart för den produkttyp som står för de största importvolymerna (knärör), vilket sammantaget anses vara representativt för den berörda produkten. Exportpriset grundades således på KN-nummer 7307 93 11.
(27)
Ovanstående uppgifter från Eurostat måste justeras mot bakgrund av att vissa importtransaktioner från Ryssland till Bulgarien, Estland och Litauen innehöll felaktiga deklarationer, vilket sannolikt beror på felklassificeringar av produkter. Dessa transaktioner identifierades med hjälp av den importstatistik som gjorts tillgänglig i databasen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen och togs bort från beräkningen av exportpriset för att undvika att ett snedvridet exportpris användes vid beräkningen av dumpning.
1.3 Jämförelse
(28)
Dumpningsmarginalen fastställdes genom en jämförelse mellan exportpriset fritt fabrik enligt uppgifter från Eurostat och normalvärdet för Ryssland fastställt enligt ovan.
(29)
För att fastställa exportpriset fritt fabrik justerades exportpriset cif baserat på uppgifterna från Eurostat (och korrigerades för att undvika den snedvridning som beskrivs ovan) med transportkostnaden. För detta ändamål användes transportkostnaden såsom den beräknades i klagomålet eftersom detta ansågs vara en rimlig uppskattning.
1.4. Dumpningsmarginal
(30)
Den landsomfattande dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
(31)
På grundval av ovanstående uppgår den preliminära landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
Alla företag
23,8 %
2. Turkiet
2.1 Normalvärde
(32)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för var och en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av dess totala försäljning av den berörda produkten på export till unionen. Undersökningen visade att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare.
(33)
Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.
(34)
För varje typ av den likadana produkt som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att vart och ett av de tre företagen hade en representativ inhemsk försäljning för de flesta av produkttyperna.
(35)
Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.
(36)
Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som det vägda genomsnittet av alla inhemska försäljningspriser för produkttypen i fråga.
(37)
Om volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen eller om det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, vilket beräknades som det vägda genomsnittliga priset på enbart den lönsamma inhemska försäljningen av produkttypen i fråga.
(38)
Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av vissa jämförbara produkttyper stod för mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och för denna försäljning användes därför all inhemsk försäljning vid beräkningen av det genomsnittliga priset för normalvärdet. För övriga produkttyper som också ansågs säljas vid normal handel användes enbart den lönsamma försäljningen.
(39)
När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel. Ett normalvärde måste konstrueras dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på hemmamarknaden. Alla de tre undersökta företagen sålde sådana produkttyper på export till unionen, om än i begränsade mängder.
(40)
För att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet.
2.2 Exportpris
(41)
I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
(42)
Ett av de tre samarbetsvilliga turkiska företagen hade en mycket begränsad exportförsäljning till unionen under undersökningsperioden. Företaget hävdade att det skulle vilja exportera mer till unionen men inte kunde erbjuda importörerna tillräckligt låga priser och begärde att detta faktum skulle beaktas i vår analys.
(43)
När det gäller dumpningsberäkningen för detta företag måste denna dock baseras på dess begränsade försäljning. Även om företagets försäljning till unionen var begränsad kan den inte förbises och kan vara den enda grundvalen för att beräkna en individuell dumpningsmarginal för detta företag. Under alla omständigheter kan företagets oförmåga att sälja mer på grund av sina påstått höga priser inte betraktas som en faktor som påverkar dumpningsberäkningen för detta företag.
2.3 Jämförelse
(44)
Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. I synnerhet beviljades en justering för frakt- och försäkringskostnader inklusive frakt i det exporterande landet, rabatter, provisioner, kreditkostnader samt bankavgifter.
2.4 Dumpningsmarginaler
(45)
De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.
a) Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
(46)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes den individuella dumpningsmarginalen för en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och företagets vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen.
(47)
För de två andra samarbetsvilliga turkiska tillverkarna visade dock dumpningsberäkningarna att företagen genomförde riktad dumpning såväl under en bestämd tidsperiod som för vissa kunder och regioner. Det fanns faktiskt ett klart mönster för deras exportpriser, som skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tidsperioder. Dumpningsberäkningen på grundval av jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris avspeglade vidare inte till fullo den dumpningsgrad som de två berörda tillverkarna tillämpade.
(48)
För att återspegla det fulla beloppet på den dumpning som tillämpades av de båda berörda företagen jämfördes därför, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt i deras fall med priserna på alla enskilda exporttransaktioner till unionen.
b) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag
(49)
För alla icke samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare fastställdes en övrig dumpningsmarginal. Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg (exportvolymen för de tre samarbetsvilliga turkiska företagen uppgick till mindre än 80 % av den totala turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på grundval av en rimlig metod som leder till en dumpningsmarginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen. Denna marginal fastställdes på grundval av försäljningen av de representativa produkttyper som tillverkas av den samarbetsvilliga turkiska tillverkare som har den största dumpningsmarginalen av de tre samarbetsvilliga företagen.
(50)
På grundval av ovanstående uppgår de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:
Företag
Preliminär dumpningsmarginal
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Övriga företag
16,7 %
D. SKADA
1. Unionstillverkning och unionsindustrin
(51)
Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 22 tillverkare i unionen. Alla 22 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas därför nedan unionsindustrin.
(52)
Såsom anges i skäl 7 svarade de tre utvalda unionstillverkarna för cirka 50 % av unionens sammanlagda försäljning av den likadana produkten.
2. Förbrukningen i unionen
(53)
Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden med hjälp av uppgifter i de besvarade frågeformulären från de företag som ingick i urvalet, uppskattningar som gjorts i klagomålet för de återstående tillverkarna i unionen och uppgifter från Eurostat om importvolymer.
(54)
Förbrukningen i unionen minskade betydligt (med 40 %) mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 44 % under 2009, låg kvar på samma nivå under 2010 och ökade något (med 4 procentenheter) under undersökningsperioden.
Tabell 1
Förbrukning i unionen
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Import från de berörda länderna
3.1 Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar
(55)
Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(56)
För de båda berörda länderna visade undersökningen att dumpningsmarginalerna var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen av den dumpade importen från dessa två länder inte var försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.
(57)
När det gäller villkoren för konkurrens mellan importen från Ryssland och Turkiet och den likadana produkten visade undersökningen att tillverkarna från dessa länder utnyttjar samma försäljningskanaler och säljer till liknande kundkategorier. Undersökningen visade dessutom att importen från båda dessa länder hade ökat i fråga om marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.
(58)
Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att ackumulering av import från Ryssland och Turkiet inte är lämplig i detta fall, eftersom importen från dessa länder uppvisar olika trender i fråga om volym och priser.
(59)
I detta avseende noteras att undersökningen visade att importen från Turkiet är relativt stabil i fråga om volymer, medan importen från Ryssland ökar. Men med tanke på den minskade efterfrågan under skadeundersökningsperioden ökar marknadsandelarna för importen från båda länderna. Samtidigt förefaller deras prissättning inte vara väsentligt annorlunda, åtminstone inte under tiden mellan 2009 och undersökningsperioden (det höga genomsnittliga priset på rysk import under 2008 kan bero på felaktig rapportering), med ryska genomsnittliga priser något lägre men mycket nära de turkiska genomsnittliga priserna.
(60)
Mot bakgrund av ovanstående anses det preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att importen från Ryssland och Turkiet bör bedömas sammantaget.
3.2 Den dumpade importens omfattning
(61)
Volymen dumpad import av den berörda produkten från de berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade importen med 31 % under 2009, precis innan en kraftig ökning med 89 procentenheter skedde under 2010, följt av en liten minskning med ca 12 procentenheter under undersökningsperioden. Volymen dumpad import under undersökningsperioden uppgick till 2 935 ton.
Tabell 2
Dumpad import från de berörda länderna
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Marknadsandel
2 %
3 %
6 %
5 %
Källa: Eurostat.
3.3 Marknadsandel för den dumpade importen
(62)
Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, och ökade från 2 % till 5 %.
3.4 Priser
a) Prisutveckling
(63)
Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga priset på import från de berörda länderna i allmänhet stabilt på 1 961 euro per ton, med undantag av 2010, då det sjönk med ca 150 euro.
Tabell 3
Genomsnittliga priser på den dumpade importen
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Genomsnittliga försäljningspriser per ton
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Källa: Eurostat.
b) Prisunderskridande
(64)
En jämförelse per produkttyp gjordes mellan de samarbetsvilliga exporterande turkiska tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. Eftersom de ryska exportörerna inte samarbetade i undersökningen beräknades prisunderskridandet med hjälp av genomsnittliga priser cif som redovisas av Eurostat och unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser i unionen. Vid behov gjordes justeringar för båda de berörda länderna för att ta hänsyn till handelns omfattning och kostnader efter import, inklusive tullsatsen i fråga om Ryssland.
(65)
Jämförelsen visade att priset på den dumpade produkten med ursprung i de berörda länderna som såldes i unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med upp till ca 30 %.
4. Unionsindustrins situation
(66)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska omständigheter och förhållanden som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.
(67)
Såsom förklaras ovan tillämpade kommissionen ett stickprovsförfarande avseende unionstillverkare. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:
-
De makroekonomiska aspekterna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, priser samt dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen på grundval av de uppgifter som inhämtats från de samarbetsvilliga tillverkarna samt en uppskattning baserad på uppgifter i klagomålet för övriga unionstillverkare.
-
De mikroekonomiska aspekterna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) analyserades för de unionstillverkare som ingick i urvalet och på grundval av uppgifter från dem.
4.1 Makroekonomiska aspekter
a) Produktion
(68)
Produktionen i unionen minskade med 44 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 47 % under 2009 och med ytterligare 2 procentenheter under 2010, och ökade därefter något (med 5 procentenheter) under undersökningsperioden, då den uppgick till 53 653 ton.
Tabell 4
Produktion
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(69)
Unionstillverkarnas produktionskapacitet låg stabilt på 179 912 ton under hela skadeundersökningsperioden.
Tabell 5
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Utnyttjandegrad
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
(70)
Kapacitetsutnyttjandet var 53 % under 2008, minskade till 28 % under 2009, till 27 % under 2010 och ökade något under undersökningsperioden till 30 %. Utvecklingen av kapacitetsutnyttjandet avspeglar tydligt produktionsutvecklingen, eftersom kapaciteten förblev stabil.
c) Försäljningsvolym
(71)
Unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 45 % under 2009, låg kvar på samma nivå 2010 och ökade blygsamt med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick försäljningen i unionen till 42 379 ton.
Tabell 6
Försäljning i unionen
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
d) Marknadsandel
(72)
Unionstillverkarnas marknadsandel låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden och ökade till och med till 72 % under undersökningsperioden. Den ökade marknadsandelen berodde på att unionstillverkarnas försäljningsvolym minskade något mindre än förbrukningen under perioden.
Tabell 7
Unionstillverkarnas marknadsandel
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Marknadsandel
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Källa: Svar på frågeformuläret, klagomålet och Eurostat.
e) Tillväxt
(73)
Eftersom förbrukningen minskade med 40 % mellan 2008 och undersökningsperioden, dras slutsatsen att unionstillverkarna inte kunde dra nytta av någon tillväxt på marknaden.
f) Sysselsättning
(74)
Sysselsättningsnivån hos unionstillverkarna minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Antalet anställda minskade kraftigt från 982 under 2008 till 824 under 2009 (motsvarande 16 %) och låg kvar i närheten av denna nivå under 2010 för att sedan minska ytterligare till 801 under undersökningsperioden.
Tabell 8
Sysselsättning
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (personer)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
g) Produktivitet
(75)
Produktiviteten hos unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång speglar det faktum att produktionen minskade snabbare än sysselsättningen.
Tabell 9
Produktivitet
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton per anställd)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
h) Försäljningspriser
(76)
Unionstillverkarnas årliga genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med över 10 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga priserna steg först med ca 12 % under 2009, föll därefter kraftigt med 23 procentenheter under 2010 och låg kvar på denna nivå under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick unionstillverkarnas genomsnittliga pris till 3 096 euro per ton.
Tabell 10
Unionstillverkarnas genomsnittliga priser
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (euro/ton)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.
(77)
Såsom anges ovan underskred den dumpade importen från Ryssland och Turkiet unionsindustrins försäljningspriser.
i) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning
(78)
Med tanke på volym, marknadsandel och priser på importen från Ryssland och Turkiet kan de faktiska dumpningsmarginalernas inverkan på unionsindustrin inte anses vara försumbar. Det är viktigt att komma ihåg det som anges i skäl 16, nämligen att antidumpningsåtgärder är i kraft mot åtta länder. Eftersom unionsindustrin tappade marknadsandelar och gjorde förluster under skadeundersökningsperioden kan ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning konstateras, och det anses därför att unionstillverkningen fortfarande är utsatt för de skadliga verkningarna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.
4.2 Mikroekonomiska aspekter
a) Lager
(79)
De utvalda unionstillverkarnas utgående lager minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Lagren ökade måttligt (med 2 %) under 2009 och minskade därefter med 13 procentenheter under 2010 och med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick de utgående lagren till 5 338 ton.
Tabell 11
Utgående lager
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (ton)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Källa: Svar på frågeformulär.
b) Löner
(80)
De årliga arbetskraftskostnaderna minskade med 10 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Arbetskostnaden minskade betydligt under 2009 med nästan 20 % (motsvarande den minskade sysselsättningen) och ökade därefter med 4 procentenheter under 2010 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden.
Tabell 12
Årliga arbetskraftskostnader
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (euro)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Källa: Svar på frågeformulär.
c) Lönsamhet och räntabilitet
(81)
Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för de utvalda tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, från sunda vinster till betydande förluster. Vinsterna sjönk från 9,6 % under 2008 till - 1,2 % under 2009 och sjönk ytterligare under 2010 till - 7,8 %. Situationen förbättrades något under undersökningsperioden, då förlusterna uppgick till - 7,0 %.
Tabell 13
Lönsamhet och räntabilitet
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Lönsamhet av försäljning i unionen
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Räntabilitet
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Källa: Svar på frågeformulär.
(82)
Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen.
d) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga
(83)
Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var positivt och låg på 9,3 miljoner euro 2008. Det förbättrades blygsamt under 2009 till 9,8 miljoner euro, men sjönk 2010 och gick ned till endast 1,5 miljoner euro innan det nådde det negativa värdet - 4,6 miljoner euro under undersökningsperioden.
(84)
Det fanns inget som tydde på att unionsindustrin hade svårt att anskaffa kapital, i första hand tack vare att några av tillverkarna ingår i större koncerner.
Tabell 14
Kassaflöde
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (euro)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Källa: Svar på frågeformulär.
e) Investeringar
(85)
De utvalda företagens årliga investeringar i produktionen av den likadana produkten minskade stadigt under skadeundersökningsperioden. Den största nedgången var 2009, då investeringarna minskade med 32 %, som följdes av en minskning med 25 procentenheter 2010 och med ytterligare 8 procentenheter under undersökningsperioden. De totala årliga investeringarna sjönk från 8,3 miljoner euro under 2008 till 2,9 miljoner euro under undersökningsperioden.
Tabell 15
Nettoinvesteringar
Urval
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Enheter (euro)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Källa: Svar på frågeformulär.
5. Slutsats om skada
(86)
Analysen av de makroekonomiska uppgifterna visar att unionstillverkarna minskade sin tillverkning och försäljning betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta sammanföll med en minskad efterfrågan på unionsmarknaden, vilket är en liten ökning av unionsindustrins marknadsandel. Kapacitetsutnyttjandet minskade från den redan låga andelen på 53 % under 2008 till så lågt som 30 % under undersökningsperioden. Sysselsättningen minskade dessutom med 18 %.
(87)
Samtidigt visar de relevanta mikroekonomiska indikatorerna en tydlig försämring av den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Utvecklingen av priserna, lönsamheten och räntabiliteten visar en mycket negativ bild, med en nedgång från en sund nivå 2008 till betydande förluster under undersökningsperioden. Även kassaflödet försämrades betydligt.
(88)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
E. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(89)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkningar av den dumpade importen
(90)
Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av den dumpade importen av den berörda produkten med 46 % på en marknad som minskade med 40 %, vilket ledde till en ökning av den dumpade importens marknadsandel från 2 % till 5 %.
(91)
Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för alla skadeindikatorer för unionsindustrin, med undantag av marknadsandel. Unionsindustrin förlorade 38 % av sin försäljning i unionen och försäljningspriserna sjönk med 11 % på grund av det tryck på priserna som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden.
(92)
Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att överföra de ökade produktionskostnaderna, vilket resulterade i en minskad och negativ lönsamhet under undersökningsperioden.
(93)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Ryssland och Turkiet vållar unionsindustrin väsentlig skada.
3. Verkningar av andra faktorer
3.1 Import från andra tredjeländer
(94)
Under skadeundersökningsperioden förekom en betydande import från andra tredjeländer, däribland från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder. Den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Ryssland och Turkiet minskade mellan 2008 och undersökningsperioden från 28 % till 23 %.
(95)
I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, priser och marknadsandelar för länder som omfattas av antidumpningsåtgärder och andra tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat.
Tabell 16
Import från andra länder
Land
2008
2009
2010
Undersökningsperioden
Länder som omfattas av antidumpningsåtgärder
Volym (ton)
20 614
13 286
9 721
9 784
Marknadsandel (i %)
21
24
18
17
Genomsnittligt pris (euro)
1 639
1 749
1 468
1 563
Andra tredjeländer
Volym (ton)
6 705
2 844
4 093
3 608
Marknadsandel (i %)
7
5
7
6
Genomsnittligt pris (euro)
2 279
2 962
2 319
2 925
Sammanlagt för alla tredjeländer utom Ryssland och Turkiet
Volym (ton)
27 319
16 131
13 814
13 392
Marknadsandel (i %)
28
29
25
23
Genomsnittligt pris (euro)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Såsom framgår av tabellen ovan fortsatte importen från de åtta länder som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionsmarknaden, men dess marknadsandel minskade från 21 % under 2008 till 17 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import ligger i allmänhet lägre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna. Ovanstående tabell med uppgifter från Eurostat visar förstås de genomsnittliga priserna cif före tull. Men även när hänsyn har tagits till antidumpningstullen är priserna på denna import fortfarande låga och jämförbara med priserna på den ryska och turkiska importen och mycket lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.
(97)
Det ska dock medges att den produkt som är föremål för undersökning omfattar många olika typer av produkter och att en jämförelse av de genomsnittliga priserna överlag kanske inte är en meningsfull skadeindikator. Samtidigt anses det att de gällande antidumpningsåtgärderna undanröjer de skadliga verkningarna av denna import.
(98)
Följaktligen, och eftersom marknadsandelen för importen från de länder som är föremål för åtgärder minskar, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av denna lågprisimport inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.
(99)
Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden, från 7 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna för denna import är i allmänhet högre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, men något lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.
(100)
Även om jämförelsen mellan de genomsnittliga priserna i allmänhet kanske inte kan betraktas som en meningsfull indikator på grund av de många olika produkttyperna, med tanke på den nedåtgående trenden för denna import, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av importen från andra tredjeländer inte heller bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.
3.2 Den krympande marknadens och den ekonomiska krisens inverkan
(101)
Den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 är med all sannolikhet orsaken till den minskade förbrukningen av rördelar. Förbrukningen minskade med över 40 % mellan 2008 och 2009 och låg sedan kvar på denna låga nivå under resten av skadeundersökningsperioden (även om den ökade något under undersökningsperioden). Eftersom de fasta kostnaderna utgör upp till 40 % av tillverkningskostnaderna för unionstillverkarna medför den minskade efterfrågan, försäljningen och produktionen betydligt högre tillverkningskostnader per enhet. Detta har naturligtvis en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet.
(102)
Produktionsnedgången kan visserligen ha påverkat unionsindustrins situation, särskilt under 2009 (när nedgången faktiskt inträffade), men man kan ändå rimligen förvänta sig att unionsindustrin i normalfallet skulle kunna höja sina priser åtminstone på medellång till lång sikt och föra över kostnadsökningen till påföljande år. Såsom framgår av de minskande priserna i unionen var dock detta inte fallet, och det anses att detta var omöjligt på grund av det kraftiga prisunderskridandet genom den dumpade importen.
(103)
Mot bakgrund av dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella negativa verkningarna av den minskade efterfrågan inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland och Turkiet.
4. Slutsats om orsakssamband
(104)
Sammanfattningsvis har den dumpade importen från Ryssland och Turkiet orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.
(105)
Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. I detta avseende konstaterades det att importen från andra tredjeländer, bland annat från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder, och effekterna av den minskade efterfrågan visserligen kan ha bidragit till skadan men inte bryter orsakssambandet.
(106)
På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
F. UNIONENS INTRESSE
(107)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.
1. Unionsindustrins intresse
(108)
Om åtgärder införs förväntas det att prisdepressionen och förlusterna kommer att mildras och att unionsindustrins försäljningspriser kommer att börja återhämta sig, vilket skulle medföra en betydande förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation.
(109)
Om inga antidumpningsåtgärder införs skulle däremot unionsindustrins situation sannolikt fortsätta att försämras. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin kunna tappa marknadsandelar eftersom den inte kan följa de marknadspriser som bestäms av den dumpade importen från de berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till onödiga nedskärningar av kostnader och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen med omfattande bortfall av arbetstillfällen som en följd.
(110)
Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.
2. Icke-närstående unionsimportörers intresse
(111)
Såsom anges ovan samarbetade bara två icke-närstående importörer fullt ut i den här undersökningen genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten. Följaktligen kommer effekten av åtgärderna sannolikt att bli minimal.
3. Användarnas intresse
(112)
Fyra användare samarbetade i detta förfarande genom att besvara frågeformuläret. Ingen av dem importerar produkten i fråga från de berörda länderna och de har alla angett att verkningarna av eventuella åtgärder inte skulle vara meningsfulla.
(113)
Eftersom ingen användare som importerar från de berörda länderna gav sig till känna, och i avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen, dras preliminärt slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation kommer att vara ganska begränsad.
4. Slutsats om unionens intresse
(114)
Det kan konstateras att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet förväntas ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större vinster. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa importörer, kommer dessa troligen att vara begränsade.
(115)
Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att införandet av åtgärder mot ett litet exporterande land som Turkiet i praktiken skulle lämna hela unionsmarknaden i händerna på ett fåtal tillverkare, vilket skulle få till följd att konkurrensförhållandena påverkades negativt.
(116)
I detta avseende noteras det att en antidumpningstull som regel inte är avsedd att stänga ute och stoppa handelsflödena från de undersökta länderna. Åtgärderna syftar till att skapa lika konkurrensvillkor mellan olika marknadsaktörer. Samtidigt noteras det att det på unionsmarknaden finns fler än 20 europeiska tillverkare och att importen från andra tredjeländer är betydande. Det förefaller därför inte finnas någon anledning till eventuella förbehåll för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden.
(117)
Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet.
G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(118)
Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.
1. Nivå för undanröjande av skada
(119)
De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i de berörda länderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skadenivå som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på den tullsats som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.
(120)
Eftersom de fastställda underskridandemarginalerna i samtliga fall är högre än respektive dumpningsmarginaler och eftersom unionsindustrin lidit förluster under undersökningsperioden, skulle den beräknade nivån för undanröjande av skada i sig alltid vara ännu högre. Det ansågs följaktligen att ingen detaljerad beräkning av skadenivåerna behövdes.
2. Provisoriska åtgärder
(121)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.
(122)
I avsaknad av samarbete från ryska exporterande tillverkare beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för Ryssland i enlighet med förklaringarna i skälen 21-31.
(123)
Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg i Turkiet baserades den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet på en rimlig metod som ger en marginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen, i enlighet med förklaringarna i skäl 49.
(124)
På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till följande:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull
Ryssland
Alla företag
23,8 %
Turkiet
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Övriga företag
16,7 %
(125)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.
(126)
Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt sådana ändringar av företagets verksamhet som rör produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
(127)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.
H. SLUTBESTÄMMELSE
(128)
Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför eventuella slutliga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (andra än gjutna rördelar, flänsar och gängade rördelar) av järn eller stål (inte inbegripet rostfritt stål) med en ytterdiameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), med ursprung i Ryssland och Turkiet.
2. Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:
Land
Företag
Preliminär antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Ryssland
Alla företag
23,8 %
-
Turkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Övriga företag
16,7 %
B999
3. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2012.