РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 490/2013 AL COMISIEI
din 27 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea anchetei
(1)
La 29 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Ancheta a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 17 iulie 2012 de Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 60% din producția totală de biomotorină a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultate din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
La 30 ianuarie 2013, Comisia a decis ca importurile de același produs originar din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013 (3).
(4)
La 10 noiembrie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), deschiderea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de biomotorină originară din Argentina și Indonezia și a început o anchetă separată.
2. Perioada de anchetă
(5)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
3. Părțile interesate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial despre deschiderea anchetei reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Argentina și Indonezia, importatorii cunoscuți, furnizorii, distribuitorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute ca fiind vizate, precum și autoritățile din Argentina și Indonezia. Avizul de deschidere a invitat toate părțile vizate de anchetă să contacteze Comisia și să se prezinte.
(7)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.
(8)
Reclamantul, producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii și autoritățile din Argentina și Indonezia și-au exprimat punctele de vedere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
3.1. Eșantionarea
(9)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Argentina și Indonezia, de importatori neafiliați care importă în Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia, importatorii neafiliați și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei, prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „eșantionare”).
3.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Argentina
(10)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Argentina au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(11)
Zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, două întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune (sau nici măcar producția) în cursul PA.
(12)
Restul de opt (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.
(13)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei opt producători-exportatori menționați anterior la considerentul 12, eșantionul selecționat reprezenta 86 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.
(14)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și asociația producătorilor din Argentina și autoritățile argentiniene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.
3.3. Examinarea individuală
(15)
Nicio întreprindere argentiniană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.4. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia
(16)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din Indonezia au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(17)
Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, trei întreprinderi nu au raportat exporturi către Uniune în cursul PA.
(18)
Restul de cinci (grupuri de) producători-exportatori reprezentau volumul total al exporturilor către Uniune în cursul PA.
(19)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori, bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Potrivit informațiilor furnizate de cei cinci producători-exportatori menționați anterior la considerentul 18, eșantionul selecționat reprezenta 99% din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune în cursul PA.
(20)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți, precum și autoritățile indoneziene au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat nicio obiecție.
3.5. Examinarea individuală
(21)
Nicio întreprindere indoneziană care nu a fost inclusă în eșantion nu a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.6. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(22)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Niciun importator nu a cooperat însă în cadrul prezentei anchete.
3.7. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(23)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din opt producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de biomotorină. Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului de producție, a volumului de vânzări și a localizării geografice. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 27 % din producția din Uniune.
(24)
Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să-și exprime punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. După publicarea eșantionului propus, două dintre întreprinderile care urmau să fie incluse în eșantion și-au retras acordul de cooperare și au fost înlocuite de alte două întreprinderi. Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că eșantionul ar trebui să includă cel puțin un IMM, având în vedere numărul mare de IMM-uri care produc biomotorină. Această cerere a fost acceptată.
(25)
Eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
3.8. Răspunsuri la chestionare
(26)
Au fost trimise chestionare celor trei producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina incluși în eșantion, celor patru producători-exportatori sau grupuri de producători din Indonezia incluși în eșantion și celor opt producători din Uniune incluși în eșantion.
(27)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la șapte producători-exportatori sau grupuri de producători din Argentina și Indonezia incluși în eșantion, de la opt producători din Uniune incluși în eșantion și de la trei utilizatori.
3.9. Vizite de verificare
(28)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru ale următoarelor întreprinderi:
(a)
producători situați în Uniune
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spania
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spania
-
Diester Industrie S.A.S., Paris, Franța
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grecia
-
Novaol S.R.L., Milan, Italia
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Suedia
-
Preol A.S., Lovosice, Republica Cehă
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Germania
(b)
producători-exportatori din Argentina
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „LDC”);
-
grupul de întreprinderi afiliate „Renova”:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca (denumită în continuare „Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca (denumită în continuare „Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda (denumită în continuare „Vicentin”);
-
grupul de întreprinderi afiliate „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario (denumită în continuare „AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires (denumită în continuare „Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe (denumită în continuare „T6”).
(c)
comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Argentina:
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay (denumită în continuare „Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Elveția (denumită în continuare „LDC Suisse”);
(d)
producători-exportatori din Indonezia:
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezia (denumită în continuare „CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezia (denumită în continuare „PAA”)
-
grupul of întreprinderi afiliate (denumit în continuare „Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezia (denumită în continuare „WINA”)
(e)
comercianți situați în afara UE care au legătură cu producătorii-exportatori din Indonezia
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore (denumită în continuare „FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore (denumită în continuare „ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore (denumită în continuare „VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore
(f)
importatori în Uniune care au legătură cu exportatorii din Argentina și Indonezia:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spania (denumită în continuare „CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milan, Italia (denumită în continuare „IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „LDC Spania”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spania (denumită în continuare „Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Țările de Jos (denumită în continuare „WET BV”) (5)
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(29)
Produsul în cauză este reprezentat de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, sub formă pură sau în amestec, originar din Argentina și Indonezia, încadrat în prezent la codurile NC ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „biomotorină”).
(30)
Ancheta a arătat că biomotorina produsă în Argentina este exclusiv „ester metilic de soia” (EMS) derivat din ulei de soia și că biomotorina produsă în Indonezia este exclusiv „ester metilic de palmier” (EMP) derivat din ulei de palmier, în timp ce biomotorina produsă în Uniunea Europeană este în principal „ester metilic de rapiță” (EMR), dar și din alte materii prime, inclusiv uleiuri uzate și uleiuri virgine.
(31)
EMS, EMP și EMR aparțin categoriei de esteri metilici ai acizilor grași (EMAG). Termenul „ester” se referă la transesterificarea uleiurilor vegetale, care presupune amestecarea uleiului cu alcool, generând biomotorina și un subprodus, glicerină. Termenul „metilic” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în acest proces.
(32)
Biomotorina EMS și EMP pot fi utilizate în formă pură, dar sunt, în general, amestecate, fie între ele, fie cu EMR, înainte de a fi folosite în Uniunea Europeană. Motivul pentru amestecarea EMS cu EMP este că EMS în formă pură nu respectă standardul european EN 14214 în ceea ce privește conținutul de iod și cifra cetanică. Motivul pentru amestecarea EMP (și a EMS) cu EMR este că EMP și EMS prezintă o temperatură mai ridicată de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) decât RME și, prin urmare, nu sunt potrivite pentru utilizare în formă pură în timpul lunilor de iarnă în regiunile reci ale Uniunii Europene.
(33)
Amestecurile de biomotorină și de motorină minerală sunt utilizate, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi utilizată, de asemenea, drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate.
2. Produsul similar
(34)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Argentina și Indonezia, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Cereri de excludere a unor produse
(35)
Un producător indonezian a solicitat ca esterii metilici fracționați să fie excluși din domeniul de aplicare al procedurii. Distilarea fracționată a esterilor metilici ai acizilor grași îi separă în componente cu caracteristici chimice diferite pentru utilizări finale diferite. Producătorul respectiv a afirmat că esterii metilici fracționați, pe care îi fabrica și îi exporta către UE, nu erau biomotorină și nu erau utilizați drept combustibil, ci în alte aplicații industriale. De asemenea, el a afirmat că materia primă utilizată pentru acești esteri metilici fracționați era uleiul de cocos sau uleiul de sâmburi de palmier, și nu uleiul brut de palmier utilizat de regulă pentru producerea de biomotorină în Indonezia.
(36)
Esterii metilici fracționați corespund descrierii produsului în cauză deoarece sunt esteri metilici ai acizilor grași și sunt fabricați din materii prime utilizate pentru fabricarea de biomotorină. Deși nu respectă ca atare standardul european (EN 14214), ei pot fi amestecați cu alte biomotorine pentru a crea un amestec care corespunde standardului. Este aceeași situație ca cea a biomotorinei pe bază de ester metilic de palmier, care, în formă pură, nu corespunde standardului european. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(37)
Cu toate acestea, un importator european de esteri metilici ai acizilor grași derivați din sâmburi de palmier din Indonezia a solicitat o scutire pe motiv de destinație finală pentru importurile sale care nu erau destinate a fi utilizate drept combustibil, ci pentru a fi transformate în alcooli grași nesaturați.
(38)
Scutirea pe motiv de destinație finală este un sistem practicat de administrațiile vamale naționale prin care taxele de import fac obiectul unei derogări pe motiv de utilizare finală autorizată a materiilor prime importate. Sistemul este prevăzut în dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar (6).
(39)
Această cerere va fi examinată în etapa definitivă a anchetei, după ce Comisia va fi primit observațiile părților interesate cu privire la oportunitatea soluționării favorabile a acestei cereri pentru importurile de esteri metilici ai acizilor grași derivați din ulei de sâmburi de palmier pentru alte utilizări decât pentru combustibil. Observațiile ar trebui să stabilească dacă această scutire ar putea fi folosită pentru a eluda eventualele taxe definitive instituite și ar trebui să examineze efectul scutirii asupra importurilor de biomotorină pentru alte utilizări decât pentru combustibil din țări care fac deja obiectul unor măsuri.
C. DUMPINGUL
1. Argentina
1.1. Valoarea normală
(40)
Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Argentina a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion, volumul total al vânzărilor în cauză reprezenta cel puțin 5 % din volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul PA.
(41)
În continuare, Comisia a identificat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(42)
Pentru fiecare tip de produs vândut de fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel tip de produs unor clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil.
(43)
Apoi, Comisia a evaluat pentru fiecare întreprindere sau grup de întreprinderi incluse în eșantion dacă vânzările pe piața internă de produs similar au fost realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul PA.
(44)
Ancheta a arătat că piața argentiniană este puternic reglementată de către stat. Amestecul de motorină fosilă și biomotorină este obligatoriu în Argentina (cu un conținut de biomotorină de 7 % în cursul PA). Cantitatea totală de biomotorină necesară pentru a se conforma acestei cerințe de amestecare este repartizată, prin atribuire de cote, în rândul unui număr selectat de producători de biomotorină din Argentina. Companiile petroliere sunt obligate să cumpere biomotorină de la întreprinderile producătoare de biomotorină din Argentina pentru a respecta obligația de amestecare. Prețul este stabilit de către stat și publicat de ministerul argentinian al energiei. În cursul PA, prețul de referință stabilit de stat era calculat după o formulă complexă, care lua în considerare costul producției (materiile prime, transportul și alte costuri) și garanta o anumită marjă de profit. Parametrii utilizați la stabilirea prețului de referință erau determinați pe baza costurilor estimate ale celor mai ineficienți producători situați în zonele cele mai îndepărtate ale țării și avea drept rezultat o rentabilitate considerabilă a producătorilor argentinieni.
(45)
În aceste condiții, vânzările pe piața internă nu au fost considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale și valoarea normală a produsului similar a trebuit să fie stabilită provizoriu în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale întreprinderii, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au afirmat că regimul taxelor de export diferențiate din Argentina depreciază prețul boabelor de soia și al uleiului de soia și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenții în curs de desfășurare.
(46)
Având în vedere condițiile existente pe piață descrise la considerentul 43 de mai sus, Comisia a considerat că valoarea profitului nu poate fi calculată pe baza datelor reale ale întreprinderilor incluse în eșantion. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.
1.2. Prețul de export
(47)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.
(48)
Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.
(49)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, precum pentru profituri. În scopul acestui calcul, s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.
1.3. Comparația
(50)
Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(51)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(52)
Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele de export și comisioanele, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
(53)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.
(54)
Una dintre societățile comerciale avea legături strânse cu producătorul-exportator, era controlată în totalitate de acesta, nu avea putere de negociere sau influență asupra prețurilor sau a condițiilor de livrare și comercializa exclusiv produse fabricate de către producătorul-exportator în Argentina. Prin urmare, această societate a fost considerată drept departament de vânzări la export al producătorului-exportator și nu s-a operat nicio ajustare pentru comision. O altă societate comercială situată în afara UE avea legături mai puțin strânse cu producătorul-exportator din Argentina, nu era controlată de acesta și comercializa și alte produse fabricate de alți producători. În acest caz, s-a considerat că societatea comercială respectivă îndeplinea funcții similare cu cele ale unui comerciant care desfășoară activități pe bază de comision. În consecință, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază pentru a ține seama de marja de profit noțională percepută de comerciant.
(55)
Diferența reală între prețurile de vânzare practicate de producătorul-exportator în Argentina în relația cu comerciantul afiliat și prețurile de vânzare practicate de comercianții afiliați în relația cu primul client neafiliat în UE nu a fost utilizată pentru a calcula ajustarea. Ajustarea a fost calculată pe baza costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale ale comerciantului afiliat și a unei valori rezonabile a profitului. Profitul efectiv al întreprinderii nu a fost considerat fiabil, având în vedere natura relației.
1.4. Marja de dumping
(56)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(57)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion.
(58)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Argentina, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (100 % din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Argentina a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.
(59)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Marja de dumping
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2%
Grupul „Renova” (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. și Vicentin S.A.I.C.)
6,8%
Grupul „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6%
Alte întreprinderi cooperante
7,9%
Toate celelalte întreprinderi
10,6%
2. Indonezia
2.1. Valoarea normală
(60)
Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienții neafiliați din Indonezia a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a constatat că, cu excepția a doi producători-exportatori, vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.
(61)
Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, Comisia a identificat ulterior tipurile de produse vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(62)
Pentru aceste tipuri de produse identice sau comparabile, s-a examinat dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă de un anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PA, volumul total al vânzărilor de acest tip de produs realizate de producătorii-exportatori către clienți neafiliați pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Uniune. Pentru producătorii-exportatori reprezentativi pe plan mondial, nu au fost constatate vânzări reprezentative sau orice fel de vânzări pe piața internă pentru tipul de produs exportat.
(63)
Prin urmare, pentru toți producătorii-exportatori, valoarea normală a produsului similar a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, adăugând la costurile de producție proprii ale societății, în cursul perioadei de anchetă, costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG & A”) suportate și o marjă de profit rezonabilă. Reclamanții au susținut că sistemul taxelor de export diferențiate din Indonezia depreciază prețul uleiului de palmier și, prin urmare, denaturează costurile producătorilor de biomotorină. Comisia nu dispune de informații suficiente în acest stadiu pentru a lua o decizie cu privire la modul cel mai potrivit de abordare a acestei afirmații. Prin urmare, întrebarea dacă costurile reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producția produsului în cauză va fi examinată în etapa definitivă, precum și în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.
(64)
Ancheta a arătat că piața indoneziană de biomotorină este puternic reglementată de către stat. Compania petrolieră și de gaz Pertamina, cu capital public integral, este de departe cea mai mare companie activă pe piața internă (peste 90 % din achizițiile de biomotorină pe piața internă de la producătorii incluși în eșantion). Pertamina este autorizată de stat să amestece biocarburanții cu carburanți fosili pentru vânzare la benzinăriile sale. În fiecare lună, ministerul indonezian al comerțului stabilește la nivel administrativ așa-numitul „preț HPE” (sau „prețul standard de export”), un preț de referință utilizat la calculul nivelului lunar al taxelor de export. Pertamina achiziționează biomotorină la prețul HPE stabilit de guvernul indonezian.
(65)
În aceste condiții, valoarea profitului nu poate fi bazată pe datele reale furnizate de întreprinderile incluse în eșantion, dat fiind că vânzările pe piața internă nu sunt considerate ca fiind realizate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea profitului utilizată la calcularea valorii normale a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază pe baza valorii rezonabile a profitului care ar putea fi atinsă de acest tip de sector industrial tânăr și inovator cu utilizare intensivă a capitalului, în condiții normale de concurență, pe o piață liberă și deschisă, adică de 15 % din cifra de afaceri.
2.2. Prețul de export
(66)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți neafiliați, fie prin intermediul unor societăți afiliate.
(67)
Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către clienți neafiliați din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză.
(68)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate pe teritoriul Uniunii, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților neafiliați din Uniune. În aceste cazuri, s-au operat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare și s-a considerat rezonabil un nivel al profitului de 5 % din cifra de afaceri.
(69)
Primele facturate clienților într-un stat membru, care au încercat, după achiziționarea de biomotorină, să beneficieze de „dubla contabilizare” prevăzută de cadrul legislativ privind biomotorina (7), nu au fost luate în calcul ca parte a prețului de export. Aceste prime nu sunt legate ca atare de produsul în cauză, ci mai degrabă de furnizarea de documente de către importatorul afiliat în vederea obținerii unui certificat de la guvern care permite clientului importatorului afiliat să îndeplinească condițiile necesare pentru a amesteca doar jumătate din cantitatea de biomotorină (dat fiind că biomotorina respectivă poate fi considerată cu „valoare dublă”).
2.3. Comparația
(70)
Valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(71)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(72)
Pe această bază, au fost operate ajustări pentru costurile de transport, de navlu maritim și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuieli anexe, costurile de credit, taxele de export, taxele de prospectare, taxele și comisioanele bancare, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
(73)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în afara Uniunii, Comisia a examinat dacă acești comercianți afiliați ar trebui să fie tratați drept departamente de vânzări la export ale producătorului-exportator sau drept agenți care lucrează pe bază de comision.
(74)
S-a constatat că o întreprindere sau un grup de întreprinderi a încheiat un contract cu o societate comercială afiliată în vederea comercializării, printre altele, de biomotorină în schimbul unui comision. În acest caz, s-a considerat că comerciantul afiliat ar trebui să fie tratat drept agent care lucrează pe bază de comision și, prin urmare, prețurile de vânzare la export au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, pentru a ține seama de marja de profit realizată de comerciant.
(75)
În cazul unui producător-exportator, produsul în cauză (EMP) a fost amestecat cu EMR înainte de a fi vândut primului client neafiliat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a), a fost operată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice ale produsului în cauză.
2.4. Marja de dumping
(76)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(77)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero.
(78)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, marja de dumping a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile. Întrucât nivelul de cooperare a fost foarte ridicat (99% din totalul exporturilor către Uniune în cursul PA), marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din Indonezia a fost stabilită la un nivel corespunzător celei constatate pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion care avea marja de dumping cea mai ridicată.
(79)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Marja de dumping
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
PT. Ciliandra Perkasa
0,0%
PT. Musim Mas
2,8%
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3%
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6%
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6%
Alte întreprinderi cooperante
6,5%
Toate celelalte întreprinderi
9,6%
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(80)
Produsul similar este fabricat de 254 de producători din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(81)
Au fost primate observații conform cărora un număr semnificativ de producători de talie mare din Uniune erau afiliați unor exportatori din Argentina și/sau importau biomotorină din Argentina și, prin urmare, ar trebui să fie excluși din definiția industriei din Uniune.
(82)
În urma anchetei, trei întreprinderi au fost excluse din definiția industriei din Uniune din cauza dependenței lor de importurile din țările în cauză; în cazul lor, importurile reprezentau 63 %, 85 % și respectiv 71 % din propria producție în cursul PA. Alte două întreprinderi au fost excluse deoarece nu au produs biomotorină în cursul perioadei de anchetă. Datele referitoare la aceste întreprinderi nu au fost folosite în secțiunile de mai jos. S-a concluzionat provizoriu că nu există motive pentru a exclude alți producători din Uniune din definiția industriei din Uniune.
(83)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale a Uniunii în cursul PA. Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția totală a Uniunii era de aproximativ 9 052 871 de tone în cursul PA. Conform celor indicate mai sus, opt producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 27 % din producția totală a produsului similar în Uniune.
2. Consumul la nivelul Uniunii
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2009
2010
2011
PA
Tone
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indice 2009 = 100
100
103
100
105
Sursă:
Eurostat, date din partea industriei din Uniune
(84)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului producției totale a Uniunii pe piața Uniunii, realizată de toți producătorii din Uniune, minus exporturile lor plus importurile din Argentina și Indonezia și importurile din alte țări terțe.
(85)
Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a fost obținut din datele Eurostat pentru diferitele coduri NC la care a fost clasificat produsul.
(86)
Pe baza informațiilor de mai sus, consumul de biomotorină în Uniune au crescut cu 5 % între 2009 și sfârșitul PA.
3. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză
(87)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, efectul importurilor din două țări poate fi evaluat cumulativ numai dacă sunt îndeplinite două condiții.
(88)
În primul rând, marja de dumping în legătură cu importurile din ambele țări trebuie să fie mai mare decât nivelul de minimis, iar volumul importurilor nu poate fi neglijabil. Marja de dumping stabilită în legătură cu importurile din Argentina și Indonezia a fost mai mare decât pragul de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor provenite din fiecare dintre țările în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu cote de piață de 10,8 % și respectiv 8,5 % în cursul PA.
(89)
În al doilea rând, produsele importate sunt în concurență unele cu altele și în concurență cu produsul similar fabricat în Uniune. Importurile de biomotorină din Argentina și Indonezia și motorina minerală sunt amestecate de către aceleași societăți comerciale și vândute clienților din întreaga Uniune, în concurență directă cu biomotorina produsă de industria din Uniune.
(90)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile enunțate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Argentina și Indonezia ar trebui să fie analizate cumulativ în scopul analizei prejudiciului.
4. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țările în cauză
Tabelul 2
2009
2010
2011
PA
Importuri din Argentina
Tone
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indice 2009 = 100
100
138
167
148
Cota de piață
7,6%
10,2%
12,7%
10,8%
Indice 2009 = 100
100
135
167
141
Importuri din Indonezia
Tone
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indice 2009 = 100
100
314
689
631
Cota de piață
1,4%
4,3%
9,7%
8,5%
Indice 2009 = 100
100
303
689
600
Cotă de piață totală
9,1%
14,5%
22,5%
19,3%
Indice 2009 = 100
100
160
248
213
Sursă:
Eurostat
(91)
Volumul importurilor din Argentina și Indonezia a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, importurile din Indonezia crescând mai rapid decât importurile din Argentina. Cota de piață a crescut de la 9,1 % la 19,3 % în cursul aceleiași perioade.
5. Prețurile importurilor din țările în cauză și subcotarea prețurilor
5.1. Evoluția prețurilor
Tabelul 3
Preț de import EUR/tonă
2009
2010
2011
PA
Argentina
629
730
964
967
Indice 2009 = 100
100
116
153
154
Indonezia
597
725
864
863
Indice 2009 = 100
100
121
145
145
Total
624
728
920
921
Indice 2009 = 100
100
117
147
148
Sursă:
Eurostat
(92)
Deși prețurile de import au crescut în cursul perioadei examinate, în special între 2010 și 2011, prețurile biomotorinei originare din Argentina și Indonezia au rămas sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
5.2. Subcotarea prețurilor
(93)
În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii argentinieni și indonezieni incluși în eșantion percepute de la primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(94)
EMS din Argentina și EMP din Indonezia au fost comparate cu produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii pe baza punctului de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP), și anume temperatura la care biomotorina se transformă din nou în grăsime și nu poate fi utilizată drept combustibil.
(95)
Toate produsele originare din Argentina vândute în UE aveau un CFPP de 0 °C. Prin urmare, aceste produse au fost comparate cu biomotorina produsă de producătorii din Uniune la un CFPP de 0 °C.
(96)
Toate produsele originare din Indonezia vândute în UE aveau un CFPP de 13 °C. Având în vedere volumul foarte mic de vânzări ale producătorilor din Uniune la acest CFPP, întrucât EMP din Indonezia este aproape întotdeauna amestecat cu alte tipuri de biomotorină din alte surse înainte de a fi vândut primului client neafiliat, o comparație directă nu a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, prețul de export al EMP din Indonezia la CFPP de 13 °C a fost ajustat în sus, obținându-se un preț la CFPP de 0 °C pe baza diferenței de preț pe piața Uniunii între vânzările de EMP la CFPP de 13 °C produs de industria din Uniune și prețul mediu al biomotorinei la CFPP de 0 °C.
(97)
Pe baza metodologiei de mai sus, diferența dintre prețurile produselor originare din Argentina și Indonezia și prețurile practicate în Uniune, exprimată ca procent din prețul mediu ponderat franco fabrică al industriei din Uniune, respectiv marja de subcotare a prețurilor, a variat între 2,5 % și 9,1 %.
6. Situația economică a industriei din Uniune
(98)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.
(99)
În conformitate cu cele de mai sus, pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune au fost utilizate date verificate provenite de la un eșantion de producători din Uniune.
(100)
Pentru a analiza prejudiciul, Comisia distinge între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii Uniunii. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(101)
Următorii indicatori macroeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de biomotorină din Uniune: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(102)
Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor referitoare la producătorii de biomotorină din Uniune incluși în eșantion: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
7. Indicatori macroeconomici
7.1. Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității
Tabelul 4
2009
2010
2011
PA
Capacitatea de producție (tone)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indice 2009 = 100
100
105
106
109
Volumul producției (tone)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indice 2009 = 100
100
107
98
104
Utilizarea capacității
43%
44%
40%
41%
Indice 2009 = 100
100
102
92
95
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune
(103)
Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Capacitatea a rămas relativ stabilă, în special între 2010 și PA; prin urmare, rata de utilizare a capacității a rămas scăzută pe tot parcursul perioadei. Industria din Uniune nu a reușit să utilizeze capacitățile deja instalate sau să exploateze în vreun fel creșterea capacităților în cursul perioadei, care a avut loc în previziunea unui efect al impunerii de măsuri împotriva SUA sau a instituirii preconizate a regimurilor de contingente și a creșterii cerințelor impuse de unele state membre.
7.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (în tone)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indice 2009 = 100
100
102
90
98
Cota de piață
84,7%
83,3%
76,1%
79,2%
Indice 2009 = 100
100
98
90
94
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune
(104)
Volumul vânzărilor către societățile neafiliate din Uniune a rămas destul de stabil în cursul perioadei. Având în vedere creșterea ușoară a consumului în cursul perioadei, un volum de vânzări stabil conduce la o scădere a cotei de piață (cu 5,5 puncte procentuale), în favoarea importurilor din țările în cauză.
7.3. Creșterea
(105)
Creșterea industriei din Uniune este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unei creșteri a consumului în cursul perioadei examinate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În timpul aceleiași perioade, importurile din Indonezia și Argentina au reușit să câștige peste 10 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.
7.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 6
2009
2010
2011
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indice 2009 = 100
100
111
111
112
Productivitatea (tone/ENI)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indice 2009 = 100
100
97
88
93
Sursă:
date furnizate de industria din Uniune.
(106)
Întrucât industria biomotorinei este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție, și având în vedere valoarea subcontractării producției efective de biomotorină, numărul de persoane angajate în fabricare nu este mare. Dat fiind că volumul producției a crescut ușor în cursul perioadei, a crescut și ocuparea forței de muncă.
(107)
Întrucât ocuparea forței de muncă a crescut, dar într-un ritm mai ridicat decât producția, productivitatea a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2009 și sfârșitul PA.
7.5. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(108)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Statele Unite ale Americii până în 2009, anul în care începe perioada de anchetă pentru prezenta procedură. Taxele în vigoare împotriva importurilor din Statele Unite ale Americii au fost concepute pentru a garanta condiții echitabile care să permită industriei din Uniune să beneficieze de condiții de concurență loială cu aceste importuri și să se redreseze în urma prejudiciului suferit.
(109)
În mod evident, acest lucru nu s-a întâmplat. Industria din Uniune este în prezent mai puțin profitabilă decât în 2009 și a pierdut cote de piață, inclusiv din 2009, în beneficiul importurilor din Argentina și Indonezia, ducând la subcotarea prețurilor din Uniune. Gradul de utilizare a capacităților este în scădere, deși consumul în Uniune a crescut. Este clar că redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu a avut loc.
(110)
Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din Argentina și Indonezia sunt specificate mai sus la secțiunea privind dumpingul. În cazul unui producător-exportator din Indonezia, care reprezenta un nivel scăzut de importuri din Indonezia, s-a constatat inexistența dumpingului. Cu toate acestea, s-a constatat că ceilalți producători-exportatori din Indonezia și toți producătorii-exportatori din Argentina practică dumpingul la importul de biomotorină pe piața Uniunii. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din cele două țări în cauză, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
8. Indicatori microeconomici
8.1. Prețurile unitare medii, costurile unitare și costurile salariale
Tabelul 7
2009
2010
2011
PA
Prețul unitar EUR pe tonă
797
845
1 096
1 097
Indice 2009 = 100
100
106
137
138
Cost unitar EUR pe tonă
760
839
1 089
1 116
Indice 2009 = 100
100
110
143
147
Costuri salariale EUR/ENI
57 391
63 490
62 141
61 004
Indice 2009 = 100
100
111
108
106
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(111)
Deși pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețul de vânzare, din cauza unei recolte de rapiță slabe în 2011 costul de producție a crescut într-o măsură care nu a permis acoperirea lor de o creștere a prețului de vânzare. Nu era rentabil pentru industria din Uniune să importe materii prime alternative din Argentina și Indonezia din cauza regimurilor de impozitare în vigoare în aceste țări și, prin urmare, industria Uniunii a fost obligată să recurgă la importul de biomotorină finită pentru a-și menține la un nivel scăzut costurile și, prin urmare, pentru a-și reduce pierderile totale.
(112)
În același timp, costurile salariale ale întreprinderilor incluse în eșantion au crescut în cursul perioadei examinate, obligând din nou întreprinderile să găsească modalități de a-și reduce costurile globale.
8.2. Stocurile
Tabelul 8
2009
2010
2011
PA
Stocuri (tone)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indice 2009 = 100
100
117
121
138
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(113)
În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 40 %. Această creștere a stocurilor a avut loc de-a lungul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pe o perioadă mai lungă de șase luni (perioada medie de depozitare fiind numai de aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei din Uniune.
8.3. Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capitalurile.
Tabelul 9
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investiții în EUR 000
188 491
156 927
149 113
141 578
Indice 2009 = 100
100
83
79
75
Randamentul investițiilor
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Fluxul de numerar în EUR 000
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indice 2009 = 100
100
-20
9
10
Sursă:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(114)
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața Uniunii ca procent al cifrei de afaceri din aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut considerabil, de la 3,5 % la -2,5 %.
(115)
Nivelul investițiilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția de biomotorină a scăzut în cursul perioadei examinate, evidențiind faptul că, deși producătorii incluși în eșantion erau încă în măsură să investească în producția de biomotorină, resursele disponibile pentru astfel de investiții au scăzut odată cu cota de piață a producătorilor din Uniune.
(116)
Randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
(117)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a manifestat o scădere semnificativă în cursul perioadei examinate, dovedind dificultatea întreprinderilor incluse în eșantion de a concura cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia.
9. Concluzie privind prejudiciul
(118)
O analiză a datelor verificate arată în mod clar că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Într-o perioadă de creștere a consumului, ea a pierdut cote de piață și a înregistrat o scădere a rentabilității, în timp ce importurile au câștigat cote de piață și au determinat subcotarea prețurilor producătorilor din Uniune.
(119)
Alți indicatori arată, de asemenea, o tendință stabilă sau în scădere, inclusiv după instituirea măsurilor împotriva Statele Unite ale Americii și extinderea taxelor asupra importurilor originare din Canada care eludează măsurile în vigoare.
(120)
Producătorii din Uniune au reușit să transfere cea mai mare parte a creșterii costului de producție din 2010 pentru 2011 (+ 33 puncte procentuale), dar numai prin reducerea rentabilității până la pragul de rentabilitate. Ei nu au putut însă să transfere creșterea costurilor din 2011 pe perioada examinată, din cauza unei creșteri a prețului materiilor prime, care reprezintă aproape 80 % din costul total de producție a biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi repercutate în întregime asupra clienților de pe piața Uniunii, cauzând pierderi în cursul PA.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(121)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important.
(122)
S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(123)
În cursul perioadei de anchetă, un număr mic (între 2 % și 6 %) din importurile din Indonezia către UE nu au făcut obiectul unui dumping. S-a constatat că restul importurilor din Indonezia și toate importurile din Argentina au făcut obiectul unui dumping. Eliminarea proporției mici de importuri care nu fac obiectul unui dumping din totalul importurilor din Indonezia nu afectează tendința importurilor descrisă mai sus.
(124)
Ancheta a arătat că volumul importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a crescut în mod semnificativ (de peste două ori) în cursul perioadei examinate. Această creștere a determinat la rândul ei o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 10 puncte procentuale, de la 9,1 % în 2009, la 18,8 % până la sfârșitul PA.
(125)
În același timp, în ciuda creșterii consumului, industria din Uniune a pierdut 5,5 puncte procentuale din cota de piață în cursul perioadei examinate.
(126)
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 48% între 2009 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii în decursul aceleiași perioade. Importurile care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă medie de subcotare de 4 % pentru Indonezia și de 8 % pentru Argentina în cursul PA.
(127)
Presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu i-a permis industriei din Uniune să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Întreprinderile incluse în eșantion au putut să transfere asupra clienților lor numai o creștere a prețului limitată la 38%, în timp ce costurile lor totale au crescut cu 47% în aceeași perioadă.
(128)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune în cursul PA și care, de asemenea, au crescut în mod semnificativ în volum, au avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări
Tabelul 10
Alte țări terțe
2009
2010
2011
PA
Total importuri (tone)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indice 2009 = 100
100
37
23
25
Cota de piață
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indice 2009 = 100
100
35
23
24
Sursă:
Eurostat
(129)
Importurile din țări terțe, în special SUA, Norvegia și Coreea de Sud, au scăzut puternic din 2009 până la sfârșitul PA. Această scădere s-a datorat instituirii de măsuri asupra importurilor din Statele Unite în 2009 și unei anchete antieludare împotriva importurilor expediate din Canada în 2010. Având în vedere scăderea cotei de piață a importurilor din alte țări terțe în momentul deteriorării situației financiare a industriei din Uniune, importurile din alte țări terțe nu au putut avea decât o contribuție neglijabilă la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, nu se poate concluziona că acestea ar rupe legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
3.2. Importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză
(130)
S-au constatat importuri care nu fac obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, dar abia în a doua jumătate a anului 2011. Având în vedere perioada scurtă de timp în care s-au realizat aceste importuri și cantitățile limitate, ele nu ar fi putut cauza mai mult decât un prejudiciu neglijabil industriei din UE și nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
3.3. Alți producători din Uniune
(131)
Având în vedere volumul redus al producției producătorilor din Uniune excluși din definiția industriei din Uniune și volumul redus al importurilor acestora, în termeni generali, acești producători nu au fost considerați o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune.
3.4. Importurile efectuate de industria din Uniune
(132)
CARBIO, Asociația producătorilor argentinieni de biomotorină, a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din Argentina și Indonezia efectuate de producătorii din Uniune. Asociația a calificat aceste importuri drept prejudiciu autoprovocat și a susținut că prejudiciul nu ar trebui să fie imputat comportamentului producătorilor din Argentina.
(133)
Este evident, din datele furnizate de industria din Uniune, că în cursul perioadei examinate au fost importate din Argentina și Indonezia cantități de biomotorină care au reprezentat până la 60 % din toate importurile din aceste țări în cursul PA. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au afirmat că aceste importuri au fost efectuate pentru a se proteja. Grație posibilității de a beneficia de prețurile de dumping ale acestor importuri pe termen scurt, producătorii din Uniune au putut să rămână în activitate pe termen mediu.
(134)
Importurile de biomotorină la prețuri de dumping de către industria din Uniune au crescut substanțial în 2011 și în cursul PA, perioadă în care efectul taxei de export diferențiate la biomotorină și materiile sale prime fost cel mai semnificativ, dat fiind că în perioada respectivă importurile de materii prime (ulei de soia și ulei de palmier) au devenit nerentabile în comparație cu importurile de produs finit. Regimul taxelor de export diferențiate din ambele țări prevede taxe mai mari la exportul de materii prime decât de produs finit. Întrebarea dacă această taxă de export diferențiată poate fi considerată o subvenție în sensul articolului 2 din regulamentul de bază antisubvenție va fi analizată în cadrul anchetei antisubvenție în curs de desfășurare.
(135)
De exemplu, în unele luni ale perioadei de anchetă prețul de import al uleiului de soia din Argentina a fost mai mare decât prețul de import al EMS și, prin urmare, achiziționarea de ulei de soia era dezavantajoasă din punct de vedere economic. În acest caz, achiziționarea de EMS era singura opțiune justificată din punct de vedere economic.
(136)
În orice caz, dacă industria din Uniune nu ar fi importat aceste cantități de biomotorină, le-ar fi importat societățile comerciale din Uniune, ar fi subcotat industria din Uniune și le-ar fi vândut pe piața Uniunii, având în vedere că importă deja produse originare din aceste țări pentru a le vinde rafinăriilor de motorină în concurență cu industria din Uniune. Legătura de cauzalitate nu este întreruptă de aceste importuri și, prin urmare, acest argument este deocamdată respins.
3.5. Capacitatea industriei din Uniune
(137)
CARBIO afirmă, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune se datorează supracapacității cauzate de expansiunea excesivă. Ei afirmă că industria, care prezintă o rată de utilizare a capacității de 50 % în 2008, a continuat să se dezvolte fără o creștere proporțională a cererii.
(138)
În cursul perioadei examinate, utilizarea capacităților în întreaga Uniune a rămas la un nivel scăzut, de minimum 40 % în cursul PA. Prin urmare, unele întreprinderi nu au utilizat capacitățile de care dispuneau.
(139)
Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității era deja scăzută la începutul perioadei examinate și s-a menținut la un nivel scăzut pe parcursul întregii perioade; ea a fost stabilă și în întreprinderile incluse în eșantion.
(140)
Întreprinderile incluse în eșantion erau profitabile la începutul perioadei examinate și neprofitabile la sfârșit, prezentând un grad de utilizare a capacității stabil. Se poate deduce în mod rezonabil că întreaga industrie a devenit, de asemenea, mai puțin profitabilă, în timp ce utilizarea capacității a rămas la un nivel stabil. Așadar, acest factor nu poate fi considerat ca fiind o cauză majoră a prejudiciului, deoarece nu pare să existe vreo legătură de cauzalitate. Acest argument este, prin urmare, deocamdată respins.
3.6. Lipsa accesului la materii prime și integrarea verticală
(141)
CARBIO afirmă, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu din cauza lipsei de eficiență, în special pentru că nu este integrată vertical și nu este situată aproape de materiile prime.
(142)
Aceste argumente sunt deocamdată respinse. Unele dintre întreprinderile incluse în eșantion sunt situate în porturi și au acces fără probleme la materii prime aduse pe mare, iar alte întreprinderi incluse în eșantion și-am amplasat uzinele de producție a biomotorinei în același loc unde sunt amplasate uzinele lor de producție a uleiului vegetal. Mulți producători de biomotorină din sudul Europei s-au implantat în apropierea porturilor în mod deliberat, ca să aibă acces la materiile prime importate din Argentina și Indonezia sau în apropierea clienților lor (rafinării de petrol fosil). Faptul că taxele de export diferențiate au făcut ca materiile prime să fie mai costisitoare decât produsul finit a prejudiciat fără îndoială industria din Uniune, pentru care a devenit imposibil din punct de vedere economic să fabrice EMP și EMS în UE.
3.7. Alți factori de reglementare
(143)
CARBIO a făcut trimitere și la unii factori de reglementare, pretinzând că aceștia ar fi cauzat un prejudiciu industriei din Uniune, dintre care unii sunt propuneri care nu au fost puse în aplicare până în prezent. Ea a pus accentul însă pe sistemul „dublei contabilizări” descris în continuare.
(144)
Directiva privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „DER”) impune statelor membre să ceară ca o anumită proporție de biomotorină să fie amestecată cu motorină minerală înainte de a fi vândută utilizatorilor. Unele state membre au făcut apel la dispozițiile din DER conform cărora proporția respectivă poate fi redusă la jumătate dacă biomotorina utilizată a fost fabricată din uleiuri sau grăsimi animale uzate. De exemplu, în cazul în care statul membru în cauză prevede amestecarea a 7 % de biomotorină cu 93 % de motorină minerală, proporția de 7 % se reduce la 3,5 % dacă biomotorina este produsă din ulei uzat.
(145)
CARBIO afirmă că regula dublei contabilizări a dus la scăderea vânzărilor de așa-numită biomotorină de „primă generație” cu 1 milion de tone în cursul PA și că acest lucru cauzează prejudiciu industriei din Uniune. Această afirmație este respinsă, deoarece eșantionul de producători din Uniune include întreprinderi care produc biomotorină cu valoare dublă, iar situația lor financiară nu este mult diferită de cea a întreprinderilor incluse în eșantion care produc biomotorină din uleiuri vegetale virgine. Aceste întreprinderi au arătat, în timpul verificării datelor lor, că prețul biomotorinei pe care o produc a fost afectat de prețul scăzut al importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Argentina și Indonezia, deoarece sunt în concurență indirectă cu EMP și EMS din țările în cauză.
(146)
S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune suferă un prejudiciu pentru că nu investește mai mult în biocarburanți de a doua generație, de exemplu utilizând uleiuri uzate. Acest argument a fost deocamdată respins, deoarece nu există suficient ulei uzat disponibil în Uniune pentru a crește semnificativ cantitatea de biomotorină produsă deja din uleiuri uzate.
3.8. Restricții în statele membre
(147)
CARBIO a afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat industriei din Uniune nu a putut fi cauzat de importurile din țările în cauză, din cauza regimurilor de contingente și a regimurilor de impozitare existente în diferite state membre, care restricționează accesul la aceste piețe. Ea pretinde, de asemenea, că anumite piețe din UE sunt închise pentru EMS și EMP din cauza condițiilor climatice.
(148)
Este adevărată afirmația conform căreia punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP) al EMP (+13 °C)) înseamnă că EMP nu poate fi utilizat oriunde în Uniune fără să fie amestecat cu alte biomotorine pentru a reduce CFPP. În schimb, CFPP-ul prezentat de EMS, de 0 °C, permite utilizarea acestuia pe scară mai largă, în special în timpul lunilor de vară.
(149)
Argumentul conform căruia sistemul de reglementare al unor state membre cauzează un prejudiciu industriei Uniunii a fost examinat îndeaproape pe tot parcursul anchetei.
(150)
În unele state membre, există sisteme de cote care alocă o anumită cotă de producție întreprinderilor din statul membru respectiv sau din alte state membre din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea țărilor au acordat avantaje prin intermediul regimului de impozitare, iar aceste avantaje sunt reduse sau retrase.
(151)
Franța, de exemplu, dispune de un avantaj care constă în scutirea de impozit în valoare de 90 EUR/tonă pentru biomotorina produsă în limitele cotelor. Cu toate acestea, având în vedere prețurile scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping, deseori este mai ieftin să imporți biomotorină decât să o cumperi de la industria din Uniune, chiar și beneficiind de avantajul fiscal. Dovadă este faptul că importurile din Argentina sunt prezente în mod clar pe piața franceză.
(152)
În unele state membre, nu se constată importuri din Argentina și Indonezia, fie din cauza condițiilor climatice, fie din cauza regimurilor de contingente. Totuși, în majoritatea țărilor din Uniune se constată prezența importurilor din Argentina și Indonezia pe piață, fie din cauza lipsei unui regim de contingente, fie din cauza faptului că prețul importurilor este mai mic decât orice avantaj fiscal pe care l-ar putea acorda un stat membru.
(153)
Având în vedere că EMP și EMS amestecate cu EMR produs în Uniune sau alte tipuri de motorină pot fi vândute în Uniune și că importurile sunt prezente în cantități mari și la prețuri de dumping chiar și în statele membre care dispun de sisteme de avantaje fiscale, acest argument este respins deocamdată, deoarece regimurile de contingente și sistemele de impozitare existente nu sunt capabile să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciu și efectul importurilor care fac obiectul unui dumping.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(154)
Analiza de mai sus a demonstrat că volumul și cota de piață a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au crescut. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau prețul industriei din Uniune în decursul PA.
(155)
Datele arată că, pe măsură ce crește volumul importurilor la preț scăzut din țările în cauză, situația economică a industriei din Uniune se deteriorează considerabil.
(156)
Analiza de mai sus a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune în urma efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Pe baza acestei analize, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(157)
Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, au fost evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază și s-au găsit dovezi care să ateste că acestea au rupt legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
(158)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
1. Interesul industriei din Uniune
(159)
Așa cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune. Situația industriei din Uniune a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității de la +3 % în 2009 la -2,5 % la sfârșitul PA. Orice scădere ulterioară a performanței ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.
(160)
Instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Tendința de scădere a rentabilității industriei din Uniune este rezultatul dificultății de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză, fapt datorat, printre altele, regimului taxelor de export din ambele țări, care scade prețul importurilor de EMS și EMP pe piața Uniunii, majorând în același timp prețurile materiilor prime. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, așadar, industria din Uniune în poziția de a-și ameliora rentabilitatea până la atingerea unor niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.
(161)
Măsurile ar trebui să ofere industriei din Uniune posibilitatea de a începe să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în cursul anchetei.
2. Interesul importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune
(162)
Importatorii/comercianții neafiliați din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei. Cu toate acestea, niciun importator nu a cooperat la anchetă.
(163)
În lipsa informațiilor provenite de la importatori sau comercianți neafiliați, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, împotriva intereselor acestor părți.
3. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(164)
Toate întreprinderile utilizatoare cunoscute, implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au primit chestionare la deschiderea anchetei.
(165)
Trei utilizatori de biomotorină au răspuns la chestionarul adresat utilizatorilor, dar au precizat că biomotorina era o parte foarte mică a activității lor globale. Ei au afirmat că ar fi obligați din punct de vedere juridic să achiziționeze biomotorină și, ca în trecut, dacă creșterea unei taxe ar determina creșterea prețului biomotorinei, această creștere ar fi transferată în mod automat asupra clienților lor.
(166)
Având în vedere cantitatea limitată de informații disponibile, instituirea măsurilor ar trebui să aibă un efect extrem de limitat asupra consumatorului final, dat fiind procentul mic de biomotorina amestecată cu motorină minerală pe care o achiziționează consumatorii la pompă. Nu a fost găsit niciun element care să dovedească că instituirea de măsuri ar fi în mod clar împotriva intereselor utilizatorilor sau ale consumatorilor.
4. Interesul furnizorilor de materii prime
(167)
O asociație de furnizori de materii prime, FEDIOL (federația care reprezintă industria europeană producătoare de ulei vegetal și de făinuri proteice), a răspuns la chestionarul trimis furnizorilor de materii prime. Ea a declarat că importurile din țările în cauză au redus cererea de ulei din semințe de rapiță în întreaga Uniune, cerere care a scăzut cu peste 1 milion de tone între 2009 și 2011.
(168)
Potrivit acestei organizații, impunerea măsurilor va avea un efect pozitiv asupra industriei furnizoare în UE, întrucât va crește utilizarea capacităților. Orice creștere a cererii de ulei din semințe de rapiță ar fi favorabilă sectorului furajelor combinate, fiind reziduuri ale producției de ulei din semințe de rapiță, și sectorului agricol din UE ca producător de semințe de rapiță.
(169)
Dovezile primite arată deci că instituirea măsurilor ar fi în interesul furnizorilor de materii prime din Uniune.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(170)
Impunerea de măsuri privind importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar în interesul industriei din Uniune. Ea ar permite industriei din Uniune să se dezvolte și să înceapă să se redreseze în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În cazul în care nu ar fi instituite măsuri însă, situația economică a industriei din Uniune ar continua să se deterioreze și tot mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, instituirea de măsuri ar fi în interesul furnizorilor de materii prime.
(171)
Nu există motive convingătoare care să arate că impunerea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Argentina și Indonezia ar fi în mod clar împotriva interesului Uniunii.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(172)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul dumpingului.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(173)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a le depăși.
(174)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar putea obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.
(175)
În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca fiind cea pe care industria din Uniune ar fi putut-o obține în absența dumpingului prejudiciabil, pe baza constatărilor din ancheta anterioară privind importurile din Statele Unite ale Americii, în cadrul căreia s-a considerat că este o marjă rezonabilă pentru garantarea pe termen lung a unor investiții productive pentru această industrie.
(176)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.
(177)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori incluși în eșantion din țările în cauză, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF totală.
2. Măsuri provizorii
(178)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui instituite taxe antidumping provizorii în ceea ce privește importurile de biomotorină originară din Argentina și Indonezia în conformitate cu regula taxei mai mici, adică la nivelul marjei celei mai mici (dumpingul sau prejudiciul).
(179)
Nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
Țară
Întreprindere
Marja de dumping provizorie
Marjă de prejudiciu provizorie
Nivelul taxei antidumping provizorii
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6%
27,8%
10,6%
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6%
27,8%
10,6%
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2%
30,9%
7,2%
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8%
31,8%
6,8%
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8%
31,8%
6,8%
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8%
31,8%
6,8%
Alte întreprinderi cooperante
7,9%
31%
7,9%
Toate celelalte întreprinderi
10,6%
31,8%
10,6%
Indonezia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0%
0,0%
PT. Musim Mas, Medan
2,8%
23,3%
2,8%
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3%
27,1%
5,3%
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6%
26,4%
9,6%
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6%
26,4%
9,6%
Alte întreprinderi cooperante
6,5%
25,3%
6,5%
Toate celelalte întreprinderi
9,6%
27,1%
9,6%
(180)
Cu toate acestea, întrucât taxa antidumping se va aplica, de asemenea, amestecurilor care conțin biomotorină (proporțional cu conținutul lor de biomotorină), precum și biomotorinei pure, o modalitate mai precisă și mai adecvată pentru punerea în aplicare corectă a taxei de către autoritățile vamale ale statelor membre este de a exprima taxa ca sumă fixă în euro pe tonă de greutate netă și de a aplica această taxă biomotorinei pure importate sau proporției de biomotorină din produsul amestecat.
(181)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și deci de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat în cauză fabricat de orice altă întreprindere care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu poate beneficia de aceste niveluri și face obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.
(182)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (8) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților întreprinderii în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(183)
Comisia a decis ca importurile de produs în cauză originare din țările în cauză să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (UE) nr. 79/2013 din 28 ianuarie 2013. Decizia a fost luată în vederea posibilei aplicări retroactive a măsurilor antidumping, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nicio decizie cu privire la posibila aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(184)
Din motive de bună gestionare administrativă, părțile interesate care s-au prezentat în termenul specificat în avizul de deschidere își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fie audiate în termen de o lună de la data publicării prezentului regulament. Constatările privind instituirea de taxe făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi reexaminate în scopul unor măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de esteri monoalchilici ai unor acizi grași și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidrotratament, de origine nefosilă, în formă pură sau în amestec, încadrate în prezent la codurile NC ex 1516 20 98 (coduri TARIC 1516209821, 1516209829 și 1516209830), ex 1518 00 91 (coduri TARIC 1518009121, 1518009129 și 1518009130), ex 1518 00 95 (cod TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (coduri TARIC 1518009921, 1518009929 și 1518009930), ex 2710 19 43 (coduri TARIC 2710194321, 2710194329 și 2710194330), ex 2710 19 46 (coduri TARIC 2710194621, 2710194629 și 2710194630), ex 2710 19 47 (coduri TARIC 2710194721, 2710194729 și 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (coduri TARIC 3824909701, 3824909703 și 3824909704), 3826 00 10 și ex 3826 00 90 (coduri TARIC 3826009011, 3826009019 și 3826009030), originare din Argentina și din Indonezia.
2. Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare sunt următoarele:
Țară
Întreprindere
Nivelul taxei provizorii
Euro pe tonă net
Cod adițional TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Alte întreprinderi cooperante:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Toate celelalte întreprinderi
104,92
B999
Indonezia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Alte întreprinderi cooperante:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Toate celelalte întreprinderi
83,84
B999
3. Taxa antidumping referitoare la amestecuri este aplicabilă proporției din amestec (în funcție de greutate) din conținutul total de esteri monoalchilici de acid gras și motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (conținut de biomotorină).
4. În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plată este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 (9), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plată.
5. Punerea în liberă circulație în Uniunea Europeană a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
6. Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fi audiate oral de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
1. Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor stabilită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 79/2013 al Comisiei.
2. Datele colectate cu privire la produsele introduse în consumație cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se mențin până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive sau încheierea prezentei proceduri.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 mai 2013.