РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 78/2013 AL CONSILIULUI
din 17 ianuarie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
La 31 iulie 2012, prin Regulamentul (UE) nr. 699/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia.
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unui aviz de deschidere (3) publicat la data de 1 noiembrie 2011, ca urmare a unei plângeri depuse la 20 septembrie 2011 de Comitetul de apărare a industriei de accesorii din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând peste 40 % din producția totală a Uniunii de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel.
(3)
În conformitate cu considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 octombrie 2010-30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să analizeze toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
3. Eșantionarea
(6)
În lipsa oricăror alte observații privind eșantionarea producătorilor, a importatorilor neafiliați și a producătorilor-exportatori din Uniune, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 5-11 din regulamentul provizoriu.
4. Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe
(7)
Se reamintește faptul că există măsuri antidumping definitive în vigoare privind anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Malaysia, Republica Populară Chineză, Republica Coreea și Thailanda și, ca urmare a unor practici de eludare, acestea există și cu privire la anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Republica Populară Chineză și expediate din Indonezia, Sri Lanka, Filipine și Taiwan (cu anumite excepții) (4). Țările prevăzute în teza anterioară vor fi menționate în continuare drept „țările care fac obiectul măsurilor antidumping”.
B. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
Astfel cum se menționează în considerentul 17 din regulamentul provizoriu, produsul vizat îl constituie accesoriile de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și bridele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (denumite în continuare „produsul vizat”).
(9)
În absența altor observații referitoare la produsul în cauză și produsul similar, se confirmă constatările provizorii menționate în considerentele 17-20 din regulamentul provizoriu.
C. DUMPINGUL
1. Rusia
1.1. Valoarea normală
(10)
Un producător-exportator rus a susținut faptul că, pentru calcularea marjelor de dumping, ar fi trebuit să fie utilizate numai datele obținute de la societățile rusești și că nu este fiabil să se utilizeze date de la societățile turce. Ar trebui reamintit faptul că, în absența cooperării din partea vreunui producător-exportator din Rusia, valoarea normală pentru Rusia a fost stabilită în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază pe baza datelor disponibile, adică a informațiilor obținute de la acei producătorii-exportatori turci care folosesc țevi și tuburi de oțel fără sudură din Rusia ca materie primă pentru fabricarea produsului în cauză. Prin urmare, argumentul este respins.
(11)
În lipsa oricăror alte observații privind stabilirea valorii normale, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 22-25 din regulamentul provizoriu.
1.2. Prețul de export
(12)
În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă constatările provizorii din considerentele 26 și 27 din regulamentul provizoriu.
1.3. Comparația
(13)
În lipsa oricăror observații referitoare la comparația între prețul de export și valoarea normală, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 28 și 29 din regulamentul provizoriu.
1.4. Marja de dumping
(14)
Un producător-exportator rus a susținut faptul că taxa antidumping provizorie de 23,8 % nu este justificată în lumina faptului că societatea exportă doar coturi din oțel către Uniune și chiar și acelea numai în cantități foarte mici. Cu toate acestea, coturile din oțel fac parte din produsul care face obiectul prezentei anchete și acest lucru nu a fost contestat de către nicio parte interesată. În plus, criteriul care consideră importurile în Uniune ca fiind neglijabile, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (7) și articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, este utilizat doar la nivelul întregii țări, și nu în mod individual pentru fiecare societate comercială. Prin urmare, argumentul este respins.
(15)
Un alt producător-exportator din Rusia a susținut că nu există dumping și că acest lucru este reflectat prin faptul că, în mai multe ocazii, a pierdut licitațiile pentru furnizarea de coturi și curbe în fața concurenților din Uniune. După cum s-a menționat mai sus, se reamintește faptul că niciun producător-exportator rus nu a cooperat în cadrul acestei anchete și, prin urmare, calcularea dumpingului pentru Rusia a fost efectuată în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, pe baza datelor disponibile. Chiar dacă plângerea este luată în considerare, ar trebui remarcat faptul că pierderea licitațiilor în fața concurenților din Uniune nu contrazice constatarea privind dumpingul de care este responsabil producătorul-exportator rus. Prin urmare, argumentul este respins.
(16)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la calcularea marjei de dumping, se confirmă constatările din considerentele 30 și 31 din regulamentul provizoriu.
(17)
Marja de dumping la nivel național stabilită în final, exprimată ca un procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următoarea:
Societatea
Marja de dumping
Toate societățile
23,8 %
2. Turcia
2.1. Valoarea normală
(18)
În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea valorii normale, se confirmă concluziile provizorii din considerentele 32-40 din regulamentul provizoriu.
2.2. Prețul de export
(19)
Un producător-exportator a susținut că marja de profit atinsă cu privire la navlul maritim, adică diferența dintre navlul facturat clienților săi și navlul plătit de către producătorul-exportator companiei de transport maritim, ar trebui să fie inclusă în prețul de export. Totuși, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export este prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produs atunci când acesta este vândut la export din țara exportatoare către Uniune. O marjă de profit atinsă la transportul produsului către client nu poate fi considerată ca făcând parte din prețul de export al produsului însuși. Prin urmare, argumentul este respins.
(20)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă constatările provizorii din considerentele 41-43 din regulamentul provizoriu.
2.3. Comparația
(21)
Asociația exportatorilor de oțel turci (ÇIB) a susținut că diferențele semnificative de preț între accesoriile de țevărie fără sudură și sudate nu au fost luate în considerare în mod corespunzător în comparația între prețul de export și valoarea normală. Cu toate acestea, toate societățile cooperante au prezentat informații privind fiecare tranzacție în ceea ce privește vânzările de accesorii de țevărie fără sudură și sudate. Această informație a fost utilizată în mod clar pentru comparația între prețul de export și valoarea normală. Cu alte cuvinte, accesoriile fără sudură au fost comparate doar cu accesorii fără sudură, iar accesoriile sudate au fost comparate cu accesorii sudate. Prin urmare, argumentul este respins.
(22)
În lipsa oricăror alte observații referitoare la comparație, se confirmă constatările din considerentul 44 din regulamentul provizoriu.
2.4. Marje de dumping
(a) Marjele de dumping ale societăților care fac obiectul anchetei
(23)
Se reamintește faptul că marja de dumping individuală stabilită în mod provizoriu pentru unul dintre cei trei producători-exportatori care au cooperat a fost stabilită pe baza unei comparații a valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat practicat de societate la exportul produsului vizat către Uniune. În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea marjei de dumping a acestei societăți, se confirmă constatările provizorii din considerentul 46 din regulamentul provizoriu.
(24)
Calcularea dumpingului în ceea ce privește celelalte două societăți care au cooperat la anchetă a arătat că acestea practicau un dumping selectiv pentru o anumită perioadă de timp și pentru anumiți clienți și anumite regiuni. Într-adevăr, s-a observat un model clar al prețurilor de export practicate de societățile respective care variau în mod semnificativ între diferiții cumpărători, diferitele regiuni, precum și perioade (până la 30 % pentru modele identice ale produsului în cauză). În plus, calcularea dumpingului pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export, în conformitate cu metoda menționată la articolul 2 alineatul (11) prima parte din prima teză din regulamentul de bază, nu a reflectat în întregime nivelul de dumping practicat de către cei doi producători în cauză, așa cum se demonstrează în considerentul 27 din prezentul regulament. Marja de dumping ar putea, de asemenea, să nu fie stabilită printr-o comparație a valorilor normale individuale și a prețurilor individuale de export către Uniune în fiecare tranzacție, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) a doua parte a primei teze din regulamentul de bază, dată fiind absența de tranzacții interne suficiente pentru valoarea normală corespunzătoare tranzacțiilor de export, așa cum se arată în considerentul 28.
(25)
Prin urmare, pentru a reflecta valoarea totală a dumpingului practicat de către cele două societăți în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală stabilită pe baza unei medii ponderate a fost comparată în cazul acestora cu prețurile tuturor tranzacțiilor individuale la export către Uniune. Având în vedere că o astfel de metodă de comparare este o excepție de la primele două metode prevăzute la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, Comisia a verificat cu atenție dacă condițiile recursului la aceasta au fost întrunite în mod clar în acest caz. Detaliile privind calcularea dumpingului, inclusiv modelul de prețuri de export stabilit, au fost divulgate. Niciunul dintre producătorii-exportatori turci nu a contestat datele subiacente.
(26)
Totuși, atât societățile cooperante, ÇIB, cât și guvernul turc au susținut că au fost furnizate explicații insuficiente cu privire la dumpingul selectiv stabilit pentru cei doi producători-exportatori turci și că, în orice caz, existența oricărui model de prețuri de export a fost neintenționată. În cadrul unei audieri cu consilierul-auditor, solicitate de către cei doi exportatori din Turcia, au fost furnizate explicații detaliate pentru cele două societăți în ceea ce privește stabilirea unui dumping selectiv și calcularea marjei de dumping subiacente. De asemenea, Comisia a clarificat faptul că, deși neintenționate (5), practicile acestora au avut ca efect dumpingul selectiv. Este de remarcat faptul că regulamentul de bază nu impune autorității anchetatoare să identifice motivele potențiale ale dumpingului selectiv, precum fluctuațiile cursului de schimb, diferitele politici regionale privind prețurile etc. Este suficientă doar stabilirea modelelor prețurilor de export ca fiind în mod semnificativ diferite între achizitori, regiuni sau perioade de timp diferite (6). În urma ședinței, explicații specifice fiecărei societăți au fost, de asemenea, comunicate celor două societăți. În plus, o notă verbală a fost trimisă Delegației permanente a Turciei pe lângă Uniune cu clarificări privind stabilirea dumpingului selectiv și metodologia aplicată pentru calcularea marjei de dumping. Mai mult, în cadrul unei audieri cu consilierul-auditor, solicitate de către ÇIB, au fost furnizate explicații detaliate pentru ÇIB în ceea ce privește stabilirea unui dumping selectiv și calcularea marjei de dumping subiacente.
(27)
În fapt, ancheta a stabilit pentru fiecare dintre cei doi producători-exportatori trei modele clare de prețuri de export care acoperă marea majoritate a vânzărilor lor la export către Uniune, adică faptul că prețurile de export variau în mod semnificativ în funcție de cumpărători, regiuni, precum și perioade de timp diferite, astfel cum au demonstrat-o informațiile subiacente divulgate părților. Aceasta a fost rezultatul unei examinări minuțioase a circumstanțelor excepționale ale acestui caz pe baza cărora s-a considerat necesar să se recurgă la dumping selectiv. După ce a stabilit diferențe importante la prețul de export și întrucât numai unul dintre aceste trei modele de prețuri de export ar fi suficient pentru a se recurge la media ponderată a tuturor metodologiilor de comparare a tranzacțiilor la export individuale, această metodă de comparație a fost considerată adecvată în acest caz special. În plus, pentru fiecare dintre cele două societăți, suma totală a dumpingului stabilită prin compararea valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză către Uniune (prima metodă simetrică) diferă în mod semnificativ de valoarea dumpingului stabilită prin compararea valorii normale, stabilite pe baza unei medii ponderate cu prețurile tuturor tranzacțiilor individuale la export către Uniune (metoda asimetrică), astfel cum au demonstrat-o informațiile subiacente divulgate părților. Prin urmare, se poate concluziona că utilizarea primei metode simetrice ar avea ca efect tăinuirea nepotrivită a dumpingului selectiv care a avut loc în cursul unei anumite perioade de timp, în anumite regiuni și la anumiți clienți. Cu alte cuvinte, marja de dumping stabilită prin prima metodă simetrică nu ar reflecta amploarea dumpingului practicat de către cele două societăți în cauză.
(28)
Marja de dumping ar putea, de asemenea, să nu fie stabilită printr-o comparație a valorilor normale individuale cu prețurile de export individuale către Uniune în cadrul fiecărei tranzacții, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) a doua parte a primei teze din regulamentul de bază (a doua metodă simetrică). Această metodă implică identificarea tranzacțiilor interne individuale care sunt comparabile cu tranzacțiile la export individuale, luând în considerare factori precum cantitatea vânzărilor și data tranzacțiilor. Dată fiind lipsa de tranzacții interne suficiente pentru valoarea normală corespunzătoare operațiunilor de export, nu a fost posibil să se determine marja de dumping pe baza celei de a doua metode simetrice. Prin urmare, având în vedere stabilirea unui model de prețuri de export care diferă semnificativ între diferiți cumpărători, regiuni sau perioade de timp și dat fiind că cele două metode simetrice nu ar reflecta în întregime nivelul dumpingului, s-a concluzionat, în conformitate cu a doua teză de la articolul 2 alineatul (11), stabilirea marjei de dumping pe baza metodei asimetrice.
(29)
Atât societățile cooperante, cât și ÇIB au susținut că nu era justificat să se compare prețurile de export convertite în lire turcești, având în vedere faptul că vânzările către Uniune au fost efectuate în euro, în timp ce lira turcească este folosită numai pentru motive contabile. S-a susținut că fluctuațiile cursului de schimb între euro și lira turcească au avut un efect semnificativ asupra stabilirii prețului care ar afecta, în mod inevitabil, rezultatul comparației prețurilor de export între diferite perioade de timp în mod nejustificat. Cu toate acestea, practica coerentă a Comisiei este de a efectua comparația prețurilor de export și calcularea marjei de dumping în moneda în care se ține contabilitatea producătorilor-exportatori cooperanți din țara exportatoare. Ar trebui remarcat faptul că costurile și prețurile interne pe care se bazează valoarea normală sunt exprimate în lire turcești. În consecință, compararea prețurilor de export cu valoarea normală este efectuată în respectiva monedă. Astfel, unica abordare logică pentru stabilirea unui model de prețuri de export, în cadrul acelorași calcule de dumping, o constituie utilizarea acelorași prețuri de export deja exprimate în lire turcești. În plus, conform celor afirmate mai sus, regulamentul de bază nu impune o analiză a motivelor posibile de dumping selectiv, cum ar fi variațiile cursului de schimb (7). Prin urmare, argumentul este respins.
(30)
Ambii producători-exportatori cooperanți au susținut că, pentru a stabili un model de prețuri de export, ar trebui să se țină seama mai degrabă de prețurile medii ponderate ale unor tipuri de produse comparabile decât de media aritmetică a prețurilor. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază se referă la un model de prețuri de export, și nu la un model de prețuri de export medii ponderate sau un model de valori de export. Utilizarea unei medii ponderate a prețului de export ar denatura analiza luând în considerare volumul exporturilor și nu numai prețurile de export. În orice caz, chiar și în cazul în care sunt utilizate prețurile medii ponderate în locul mediei aritmetice a prețurilor de export, ar putea fi stabilit totuși un model de prețuri de export care diferă în mod semnificativ în funcție de cumpărători, regiuni, precum și perioade de timp diferite. Două părți contestă semnificația eventualelor diferențe între modelele de prețuri de export, în cazul în care se utilizează medii ponderate. Este de remarcat faptul că părțile nu contestă constatările concrete bazate pe media aritmetică, ceea ce constituie metodologia adecvată, astfel cum s-a arătat mai sus. Prin urmare, acest argument este respins.
(31)
ÇIB a susținut că aplicarea reducerii la zero nu este justificată prin trimitere la Raportul Organului de Apel al OMC (8) (raportul privind lenjeria de pat), în care practica de reducere la zero s-a dovedit a fi în contradicție cu Acordul Antidumping al OMC. Tribunalul (9) a confirmat că, cu toate acestea, constatările raportului privind lenjeria de pat nu sunt aplicabile într-o situație de dumping selectiv. Într-adevăr, raportul privind lenjeria de pat se referă numai la tehnica de „reducere la zero” în contextul primei metode simetrice și nu poate fi considerat că se ocupă de acest mecanism în cazul în care este utilizat în contextul metodei asimetrice. Prin urmare, chiar dacă, conform constatărilor Organului de Apel al OMC, s-ar putea să fie contrar prevederilor articolului 2.4.2 din Codul Antidumping și inechitabil să se utilizeze tehnica „reducerii la zero” în contextul primei metode simetrice și, în special, în absența unui model de prețuri de export, nu este contrar prevederilor respective sau articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, sau inechitabil în sensul articolului 2 alineatul (10) din respectivul regulament, să fie utilizată tehnica „reducerii la zero” în contextul metodei asimetrice, atunci când sunt îndeplinite două condiții pentru aplicarea respectivei metode. Mai mult, tehnica „reducerii la zero” s-a dovedit a fi necesară din punct de vedere matematic pentru a diferenția, sub aspectul rezultatelor sale, metoda asimetrică de prima metodă simetrică. În absența respectivei reduceri, metoda asimetrică va da întotdeauna același rezultat ca prima metodă simetrică. Prin urmare, acest argument este respins.
(32)
Mai mult, ÇIB a afirmat că utilizarea reducerii la zero provoacă o încălcare a regulii taxei celei mai mici. S-a susținut că, din cauza practicii de reducere la zero utilizate, marjele de dumping au fost calculate la un nivel mai ridicat decât ar fi trebuit să fie.
(33)
Cu toate acestea, utilizarea reducerii la zero în cadrul metodei asimetrice nu împiedică aplicarea regulii taxei celei mai mici. Pentru toate cele trei societăți cooperante, marjele de dumping, indiferent de metodologia utilizată, au fost comparate cu nivelurilor de eliminare a prejudiciului societăților pentru a se asigura că valoarea cea mai mică dintre cele două este cea care ar determina taxa. Prin urmare, argumentul este respins.
(34)
În lipsa oricăror alte observații privind marjele de dumping pentru societățile care au făcut obiectul anchetei, se confirmă constatările din considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu.
(b) Marjele de dumping ale societăților care nu au cooperat
(35)
În absența oricăror observații privind marja de dumping pentru societățile care nu au cooperat, sunt confirmate concluziile provizorii din considerentul 49 din regulamentul provizoriu.
(36)
Marjele de dumping la nivel național stabilite în final, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Toate celelalte societăți
16,7
D. PREJUDICIUL
1. Producția, industria și consumul Uniunii
(37)
În lipsa oricăror observații privind producția, industria și consumul Uniunii, se confirmă conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu.
2. Importurile originare din țările în cauză
2.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(38)
În urma divulgării constatărilor provizorii, ÇIB a afirmat că evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză nu este garantată. În principiu, aceasta reflectă observațiile formulate de către producătorii-exportatori turci în urma deschiderii anchetei și a susținut că importurile din Rusia și Turcia ar demonstra tendințe diferite în termeni de volum și de prețuri.
(39)
În această privință, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 59 din regulamentul provizoriu, se reamintește că ancheta a stabilit că, deși importurile din Turcia sunt relativ stabile în ceea ce privește volumul, importurile din Rusia sunt în creștere în termeni absoluți. Cu toate acestea, având în vedere scăderea cererii în perioada examinată, cotele de piață ale importurilor din cele două țări sunt în creștere.
(40)
În același timp, prețurile practicate de acestea nu par să fie substanțial diferite, prețurile medii rusești fiind puțin mai scăzute, însă foarte apropiate de prețurile medii turce. De asemenea, se reamintește în acest sens că ancheta a stabilit o subcotare semnificativă de până la aproximativ 30 % pentru societățile din ambele țări (a se vedea considerentul 65 din regulamentul provizoriu). Prin urmare, argumentul se respinge.
(41)
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia ar trebui să fie considerate neglijabile și a subliniat faptul că într-un caz anterior privind un produs similar - și anume „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” (10) - importurile din Slovacia și Taiwan au fost considerate nesemnificative (deși ele au crescut peste pragul de minimis) și, prin urmare, nu ar fi cumulate cu importurile care fac obiectul unui dumping provenind din alte țări.
(42)
Se notează în această privință că în cazul „țevi și armături pentru țevi din RPC, Croația, Slovacia, Taiwan și Thailanda” s-a constatat într-adevăr că importurile din Slovacia și Taiwan fac obiectul unui dumping și, în ciuda faptului că sunt peste pragul de 1 % din cota de piață, ele nu au fost cumulate cu alte importuri care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, în acest caz situația a fost foarte diferită de cea actuală, întrucât importurile din Slovacia și Taiwan și-au pierdut brusc cota de piață și nu au fost considerate ca fiind semnificative în comparație cu volumul importurilor din alte țări și, prin urmare, nu au fost considerate a fi cauzatoare de prejudicii. Prin contrast, în cazul de față cota de piață a importurilor din Turcia și Rusia este în creștere și acestea sunt comparabile între ele din punct de vedere al volumului. Prin urmare, argumentul se respinge.
(43)
ÇIB a susținut, de asemenea, că importurile din Turcia și Rusia nu sunt similare în ceea ce privește condițiile concurenței, întrucât există „diferențe în concentrarea geografică a vânzărilor”. Aceasta a furnizat statistici care arată că, în cursul PA, Turcia și-a concentrat mai mult de 70 % din vânzările sale în Spania, Franța, Italia și Polonia, în timp ce Rusia și-a concentrat aproape toate vânzările sale în Republica Cehă și Germania.
(44)
În acest sens este de remarcat faptul că diferențele în concentrarea geografică a vânzărilor nu pot fi considerate a fi un indiciu de condiții de concurență diferite. Având în vedere că Uniunea constituie o piață unică, punctul de intrare al oricăror importuri, în mod normal, nu va fi decisiv pentru competitivitatea acestor importuri între ele și față de produsul similar. În ceea ce privește condițiile de concurență, se reamintește, de asemenea, că importurile provenind din Rusia și Turcia sunt similare în materie de prețuri și s-a constatat faptul că ambele au subcotat prețurile din Uniune și dispun de canale de vânzare similare. Prin urmare, argumentul se respinge.
(45)
În absența oricăror alte observații privind evaluarea cumulativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, se confirmă conținutul considerentelor 55-60 din regulamentul provizoriu.
2.2. Volumul, cota de piață a importurilor în cauză, prețurile lor de import și subcotarea acestora
(46)
În lipsa oricăror altor observații privind volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping în cauză, privind prețurile lor de import și subcotarea acestora, se confirmă conținutul considerentelor 61-65 din regulamentul provizoriu.
(47)
Se reamintește că produsul vizat care face obiectul unui dumping, originar din țările în cauză și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la aproximativ 30 %.
3. Situația industriei din Uniune
(48)
În urma divulgării concluziilor provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că, întrucât cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu aproximativ 3 % între 2008 și PA, Comisia ar fi trebuit să concluzioneze că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în perioada examinată.
(49)
În acest sens este de remarcat faptul că, în primul rând, s-a recunoscut în mod clar în regulamentul provizoriu (a se vedea, de exemplu, considerentele 72, 86 sau 91 din regulamentul provizoriu) că a existat o ușoară creștere a cotei de piață a industriei din Uniune. În al doilea rând, considerentul 72 din regulamentul provizoriu precizează că creșterea cotei de piață este o reflectare a faptului că volumul vânzărilor producătorilor din Uniune a scăzut ceva mai puțin decât consumul în cursul perioadei examinate.
(50)
În plus, în afară de stocurile în scădere menționate mai jos, acesta este singurul indicator de prejudiciu care arată o evoluție pozitivă în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, argumentul se respinge.
(51)
Guvernul turc a afirmat, de asemenea, că scăderea stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este o indicație a situației fără prejudicii a industriei din Uniune.
(52)
În acest sens, se precizează că, într-adevăr, după cum s-a menționat în considerentul 79 din regulamentul provizoriu, stocurile finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au scăzut cu 18 % între 2008 și PA.
(53)
În același timp, este recunoscut faptul că o scădere a stocurilor ar putea fi considerată ca un semn pozitiv, dar numai într-o situație în care vânzările ar crește într-un ritm mai rapid decât producția. Totuși, acesta nu este cazul în prezenta anchetă. Dimpotrivă, scăderea stocurilor în acest caz este doar o reflectare a volumelor de producție care scad într-un ritm mai rapid decât vânzările. În această situație, scăderea stocurilor nu poate fi privită ca o evoluție pozitivă. Prin urmare, argumentul se respinge.
(54)
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 66-88 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(55)
În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele 90-93 din regulamentul provizoriu.
2. Efectul altor factori
(56)
În urma divulgării provizorii, ÇIB și guvernul turc au susținut că adevărata cauză a oricărui prejudiciu suferit de către industria din Uniune ar fi importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe și, în special, din țările care fac obiectul măsurilor antidumping.
(57)
În acest sens, este de remarcat că, în conformitate cu cele menționate în considerentul 96 din regulamentul provizoriu, importurile din cele opt țări care fac obiectul măsurilor antidumping au continuat să pătrundă pe piața Uniunii, deși cota lor de piață a scăzut de la 21 % în 2008 la 17 % în cursul PA. Prețurile medii ale importurilor respective sunt, în general, mai scăzute decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză. Chiar și în cazul în care se ia în considerare taxa antidumping, prețurile importurilor respective rămân scăzute și comparabile cu prețurile importurilor din Rusia și din Turcia și se situează sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune.
(58)
Cu toate acestea, se observă că, pentru țările care fac obiectul măsurilor antidumping (la fel ca în cazul tuturor țărilor terțe), numai un număr limitat de informații statistice și prețuri medii sunt disponibile și diferența de preț stabilită nu este neapărat determinantă și poate proveni de la o gamă diferită de produse. În plus, importurile din țările care fac obiectul măsurilor antidumping arată o tendință descendentă evidentă. De unde concluzia că acestea nu au fost de natură să rupă legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia.
(59)
În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, cota lor de piață a scăzut în perioada examinată, de la 7 % în 2008 la 6 % în PA, în timp ce importurile din Rusia și Turcia au crescut. Prețurile medii ale respectivelor importuri au fost în general mai mari decât importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și în apropierea prețurilor medii ale producătorilor din Uniune și, ca atare, se consideră că nu rup legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia. Prin urmare, argumentul a fost respins, iar concluzia provizorie că importurile din țări terțe nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate este confirmată.
(60)
Guvernul turc a susținut, de asemenea, că orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar fi cauzat de creșterea costurilor de producție care rezultă din reducerea cererii.
(61)
Se observă în acest sens că, astfel cum s-a afirmat deja în considerentul 101 din regulamentul provizoriu, criza financiară și economică din 2008/2009 este foarte probabil motivul din spatele scăderii consumului de accesorii pentru țevărie. Consumul a scăzut cu peste 40 % între 2008 și 2009 și a rămas la acest nivel scăzut pe tot restul perioadei examinate (deși a crescut ușor în perioada de anchetă). Dat fiind faptul că costurile fixe reprezintă până la 40 % din costurile de fabricație suportate de producătorii din Uniune, scăderea cererii, a vânzărilor și a producției a dus la creșterea considerabilă a costurilor de producție unitare. Aceasta a avut, în mod evident, un impact important asupra rentabilității industriei din Uniune.
(62)
În același timp, orice impact negativ al unui cost de producție unitar mai mare a fost în mod clar accentuat prin faptul că prețurile practicate de industria din Uniune au scăzut din cauza presiunii puternice asupra prețurilor și a subcotării semnificative de către importurile care fac obiectul unui dumping din Turcia și Rusia. În condiții normale de piață, industria din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a reduce la minimum impactul oricărei creșteri a costurilor unitare, menținând cel puțin nivelului prețurilor normale, ceea ce în mod evident nu a fost posibil în situația exercitării unei presiuni asupra prețurilor din partea unor importurilor artificial de ieftine care fac obiectul unui dumping din țările în cauză.
(63)
În consecință, argumentul se respinge și se concluzionează în mod definitiv că eventualul efect negativ al reducerii cererii nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite din Rusia și Turcia.
(64)
În absența oricăror alte argumente sau observații, se confirmă conținutul considerentelor 94-106 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză au provocat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(65)
În urma divulgării provizorii, ÇIB a susținut că instituirea unor măsuri ar duce la o situație în care ERNE Fittings, unul dintre reclamanți, ar deține o poziție de monopol pe piața Uniunii.
(66)
Se remarcă, în această privință, că ERNE este doar unul dintre cei doi reclamanți și că cel de al doilea - INTERFIT - este similar ca mărimea cu ERNE. În plus, datele din regulamentul provizoriu privind producătorii din Uniune incluși în eșantion au inclus, de asemenea, un al treilea producător din Uniune - Virgilio CENA & Figli. Mai mult, există un număr semnificativ de societăți mici în Uniune care produc și vând produsul care face obiectul anchetei și există importuri semnificative din alte surse. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că nu există niciun risc ca poziția deținută de ERNE să se transforme în monopol.
(67)
În absența oricăror altor observații, considerentele 107-117 din regulamentul provizoriu, inclusiv concluzia că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, sunt confirmate.
G. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(68)
În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele 118-120 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri definitive
(69)
Având în vedere concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de produs în cauză originar din Rusia și Turcia, la nivelul celei mai scăzute marje de dumping și nivel de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai reduse, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.
(70)
Pentru Rusia, în absența cooperării producătorilor-exportatori ruși, marja de dumping la nivel național a fost calculată astfel cum se explică în considerentele 21-31 din regulamentul provizoriu, marja respectivă fiind confirmată.
(71)
Pentru Turcia, ținând seama de faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ca fiind relativ scăzut, marja reziduală de dumping a fost stabilită pe baza unei metode rezonabile care să conducă la o marjă care este mai ridicată decât cea mai ridicată dintre marjele individuale ale celor trei societăți cooperante, astfel cum s-a explicat în considerentul 49 din regulamentul provizoriu, marja reziduală respectivă fiind confirmată.
(72)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Țara
Societatea
Taxa antidumping definitivă (%)
Rusia
Toate societățile
23,8
Turcia
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Toate celelalte societăți
16,7
(73)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxele naționale aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză, fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de persoanele juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(74)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (11) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în legătură atât cu producția, cât și cu vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a creării de noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(75)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Rusia și Turcia și perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „informare finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
(76)
Ca urmare a informării finale, au fost primite cereri din partea reclamantului, precum și din partea celor doi producători-exportatori cooperanți din Turcia și din partea ÇIB. Atât producătorii turci, cât și ÇIB au solicitat și au obținut audiențe.
(77)
Reclamantul a aprobat toate constatările astfel cum au fost divulgate. Observațiile verbale și scrise prezentate de cei doi exportatori turci și de ÇIB au constituit o reluare a observațiilor deja formulate în urma divulgării intermediare. Este de remarcat faptul că nicio parte interesată nu a contestat informațiile subiacente.
(78)
În considerentele 24-33 de mai sus se oferă o justificare și un răspuns la argumentul privind aplicarea metodei asimetrice, inclusiv a reducerii la zero, pentru calcularea dumpingului. Utilizarea lirei turcești pentru stabilirea modelelor de prețuri de export este explicată, iar argumentul respectiv este abordat în considerentul 29 de mai sus. Utilizarea prețurilor medii aritmetice în locul prețurilor medii ponderate pentru identificarea modelelor de prețuri de export este explicată, iar argumentul respectiv este abordat în considerentul 30 de mai sus. Argumentul care include în prețul de export marja de profit obținută prin transportul maritim este descris și respins în considerentul 19 de mai sus. Argumentul potrivit căruia nicio evaluare cumulată a importurilor turcești și rusești nu este efectuată în lumina diferențelor de concentrație geografică dintre vânzările turcești și cele rusești este descris și respins în considerentele 43 și 44 de mai sus. Argumentul potrivit căruia industria din Uniune nu a suferit prejudicii în urma cotei de piață mărite a acestora este abordat și respins în considerentele 48-50 de mai sus.
(79)
Întrucât în urma divulgării finale nu a fost prezentat niciun argument care să influențeze rezultatul evaluării cazului, nu se efectuează nicio modificare a constatărilor astfel cum au fost detaliate mai sus.
H. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(80)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxei definitive instituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Rusia și Turcia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este următorul:
Țara
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Rusia
Toate societățile
23,8
-
Turcia
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Toate celelalte societăți
16,7
B999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin Regulamentul (UE) nr. 699/2012 la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia vor fi colectate în mod definitiv.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2013.