РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 16 decembrie 2014
de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de fibre discontinue din poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam
(2014/918/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 14 alineatul (2),
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. DESCHIDEREA PROCEDURII
(1)
La 19 decembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție privind importurile în Uniune de fibre discontinue de poliester originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam (denumite în continuare „țările în cauză”), în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
(2)
Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la data de 4 noiembrie 2013 de către European Man-made Fibres Association (CIFRS) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele a șapte producători. Reclamantul reprezenta mai mult de 70 % din producția totală a Uniunii de fibre discontinue de poliester (denumite în continuare „FDP”). Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind subvenționarea și prejudiciile importante care rezultă din aceasta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare, „GC”), Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) și Guvernului Vietnamului (denumit în continuare „GV”) cu privire la faptul că a primit o plângere documentată corespunzător, potrivit căreia importurile subvenționate de FDP originare din țările lor cauzează un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernele respective au fost invitate la consultări individuale în scopul de a clarifica situația în ceea ce privește conținutul plângerii și de a se ajunge la o soluție reciproc acceptată.
Republica Populară Chineză (China)
(4)
Guvernul chinez nu a acceptat oferta de consultări, invocând o neînțelegere în ceea ce privește data depunerii plângerii. Cu toate acestea, guvernul chinez a transmis observații în legătură cu afirmațiile conținute în plângere cu privire la neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în cadrul sistemelor respective.
India
(5)
Guvernul indian a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul indian în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător.
Vietnam
(6)
Guvernul vietnamez a acceptat invitația la consultări și consultarea a avut loc. Pe parcursul consultărilor, nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, observațiile formulate de guvernul vietnamez în ceea ce privește sistemele enumerate în plângere au fost luate în considerare în mod corespunzător.
1.2. PĂRȚI INTERESATE
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și guvernele chinez, indian și vietnamez, importatori, furnizori și utilizatori cunoscuți, operatori comerciali, precum și asociații despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.
(8)
Părțile interesate au avut ocazia de a face observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.
(a) Eșantionare
(9)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, toți producătorii-exportatori cunoscuți și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu FDP în perioada dintre 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013. Aceste informații au fost solicitate în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane. Autoritățile din China, India și Vietnam au fost, de asemenea, consultate.
Constituirea eșantionului de producători din Uniune
(10)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că selecționase provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de vânzări și de producție de fibre discontinue din poliester în cursul perioadei de anchetă și ținând cont de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost alcătuit din patru producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 54 % din producția totală de FDP a Uniunii.
(11)
Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.
Constituirea eșantionului de importatori
(12)
Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(13)
Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat inițial un eșantion de trei importatori neafiliați pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului.
(14)
Unul dintre importatorii incluși în eșantion s-a retras, informând Comisia că nu va înainta un răspuns la chestionar. Ulterior, Comisia a renunțat la constituirea unui eșantion, având în vedere numărul limitat de importatori rămași (neincluși în eșantion), li s-a solicitat tuturor să prezinte răspunsuri la chestionar. Două societăți care importă și, în același timp, utilizează produsul în cauză au indicat că nu doresc să coopereze în calitate de importatori, ci în calitate de utilizatori. De la restul de cinci importatori neafiliați, s-au primit patru răspunsuri la chestionare.
Constituirea eșantionului de producători-exportatori din China
(15)
Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Chinei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.
(16)
Inițial, 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori și în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion format din cei cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori cooperanți care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Alți doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori chinezi au transmis informațiile solicitate într-o etapă ulterioară. Cu toate acestea, dimensiunile acestor doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori nu erau de natură să modifice eșantionul chiar dacă aceștia ar fi transmis informațiile solicitate în termenul stabilit.
(17)
Doi producători-exportatori chinezi/grupuri de producători-exportatori au solicitat ca eșantionul să fie selectat pe baza materiei prime utilizate pentru producția de fibre discontinue de poliester. Astfel, aceștia au susținut că selecția pentru eșantion ar trebui să includă același număr de producători de FDP care folosesc acid tereftalic purificat/mono etilen glicol („PTA/MEG”), pe de o parte, și de producători de FDP care utilizează fulgi de polietilenă tereftalată (PET) pe de altă parte. Aceste părți au afirmat în continuare că procesele de producție sunt diferite în funcție de materia primă utilizată și că producătorii care utilizează diferite materii prime nu concurează pe aceeași piață. În plus, s-a invocat faptul ca producătorii de fibre FDP care nu utilizează PTA/MEG ca materii prime nu ar beneficia de furnizarea de PTA/MEG la un preț mai mic decât cel adecvat, așa cum se arată în plângere.
(18)
Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Eșantionul a ținut seama, de asemenea, de posibilitatea ca producătorii-exportatori din China să nu folosească unele sisteme. În plus, s-a constatat că eșantionul include întreprinderi care utilizează ambele procese de producție.
(19)
Prin selectarea eșantionului doar în funcție de tipurile de procese de producție, există riscul de a se aduce atingere rezultatului anchetei prin prezumarea faptului că urmau să fie identificate subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii numai în ceea ce privește producătorii de fibre discontinue de poliester care utilizează PTA/MEG ca materii prime, dar nu și în ceea ce privește producătorii de FDP care utilizează fulgi de PET ca materie primă. În plus, s-a considerat că un astfel de criteriu de selecție ar fi fost arbitrar, deoarece un eșantion constituit dintr-un număr egal de întreprinderi nu ar fi reprezentativ în ceea ce privește volumul de exporturi către Uniune, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea a fost respinsă.
(20)
Unul dintre producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori a afirmat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe valoarea exporturilor, mai degrabă decât pe volumul exporturilor și au solicitat să fie incluși în eșantion. Selectarea eșantionului pe baza valorilor exporturilor nu ar duce la rezultate reprezentative și obiective deoarece prețurile ar putea fi denaturate de subvenționare. Comisia a selectat cei mai mari cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori în ceea ce privește volumul, reprezentând 53 % din volumul total al exporturilor către Uniune de către exportatorii chinezi cooperanți. Acesta este considerat a fi cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(21)
Aceeași parte a susținut că materiile sale prime au constat în întregime din deșeuri textile reciclate și că nu a beneficiat de nicio subvenție care să poată fi asociată cu utilizarea de PTA/MEG. Partea respectivă a susținut că nu ar trebui să îi fie atribuită marja de subvenție care a fost calculată pe baza informațiilor referitoare la societățile care utilizează PTA/MEG ca materii prime. După cum s-a explicat mai sus, la considerentul 18, la eșantionare s-a ținut seama de posibilitatea ca unele dintre sisteme să nu fi fost utilizate de toți producătorii-exportatori din China. Prin urmare, solicitarea fost respinsă.
(22)
Prin urmare, eșantionul provizoriu constituit din cinci producători-exportatori, astfel cum este descris la considerentul 16, a fost confirmat ca eșantion final.
(23)
În urma informării părților, reclamantul a contestat metodologia de eșantionare aplicată de către Comisie. El a exprimat îndoieli cu privire la reprezentativitatea celor 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi care cooperează menționați la considerentul 16 de mai sus în ceea ce privește cantitatea totală de fibre discontinue din poliester exportate din China către Uniune. În plus, acesta a considerat că un eșantion alcătuit din cinci societăți nu a fost suficient, având în vedere numărul de producători de FDP din China apreciat a fi de 150. În plus, reclamantul a afirmat că eșantionarea nu a luat în considerare distribuția geografică a producătorilor chinezi și proporția de producători chinezi care utilizează diferite procese de producție implicate. În fine, reclamantul a susținut că Comisia nu a dezvăluit volumul real de fibre discontinue din poliester produse de către societățile chineze incluse în eșantion și dacă volumul de producție este reprezentativ în raport cu volumul total de fibre discontinue din poliester fabricate în China.
(24)
Importurile de la cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat au reprezentat 83 % din volumul total al importurilor din China și, prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. După cum s-a menționat la considerentul 16, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel mai mare volum de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pe aceste considerente, eșantionul a fost considerat reprezentativ. Societăților selectate li s-a solicitat să completeze chestionarul în întregime. În orice caz, producătorii-exportatori care nu au dorit să coopereze în cadrul anchetei nu pot fi selectați în eșantion, deoarece Comisia urmărește să facă constatări pe baza informațiilor culese de la producătorii-exportatori care au cooperat, prin răspunsurile la chestionar, care sunt verificate la fața locului.
(25)
În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori luând în considerare distribuția lor geografică din China, reclamantul nu a prezentat probe în susținerea afirmației sale. În particular, reclamantul nu a explicat motivul pentru care un eșantion constituit pe baza criteriului distribuției geografice ar fi fost în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, care prevede opțiunea de eșantionare pe baza celui mai mare volum de exporturi.
(26)
În ceea ce privește afirmația conform căreia eșantionul nu ținea seama de proporția de producători chinezi care utilizează diferitele procese de producție implicate, se subliniază faptul că, așa cum s-a explicat la considerentul 18 de mai sus, eșantionul a inclus întreprinderi care utilizează ambele procese de producție. În plus, cei mai mari exportatori chinezi folosesc PTA/MEG pentru a produce FDP pentru piața Uniunii.
(27)
În plus, deși reclamantul se referă la producție, mai degrabă decât la exporturile către Uniune, este de remarcat faptul că Comisia nu are obligația să furnizeze volumul de FDP fabricate de către producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori din China care fac parte din eșantion, deoarece scopul procedurii actuale este acela de evaluare a subvenționării în raport cu volumul de FDP produse în China și exportate către Uniune.
(28)
Prin urmare, toate argumentele formulate de reclamant în ceea ce privește metodologia de eșantionare au fost respinse.
Constituirea eșantionului de producători-exportatori din India
(29)
Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din India să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Indiei pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.
(30)
Opt producători-exportatori din India au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de patru societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile indiene. Nu au fost formulate observații.
(31)
În urma informării părților, reclamantul a invocat existența în India a 17 producători de fibre discontinue din poliester și a pus sub semnul întrebării reprezentativitatea unui eșantion de patru producători-exportatori. Comisia confirmă că eșantionul de patru producători-exportatori indieni a fost considerat reprezentativ, deoarece acoperă aproximativ 90 % din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei de anchetă.
Constituirea eșantionului de producători-exportatori din Vietnam
(32)
Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din Vietnam să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Vietnamului pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.
(33)
Cinci producători-exportatori din Vietnam au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion, dar una dintre aceste societăți nu a realizat vânzări la export către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a decis să nu efectueze investigații cu privire la această societate. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori care au rămas, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.
(34)
În urma informării părților, reclamantul a constatat că în Vietnam s-au primit răspunsuri la chestionar de la trei dintre cei patru producători-exportatori și că Comisia ar fi trebuit să încerce să obțină același nivel de acoperire atât pentru exporturile chinezești, cât și pentru exporturile indiene. Comisia subliniază că situația industriei a fost destul de diferită în Vietnam, având în vedere numărul foarte limitat de producători-exportatori cooperanți (respectiv, trei) față de numărul ridicat de producători-exportatori din China și India. Prin urmare, a fost nevoie de eșantionare numai în aceste ultime două țări. Comisia clarifică, de asemenea, faptul că cei trei producători exportatori vietnamezi cooperanți și care au făcut obiectul anchetei reprezintă peste 99 % din volumul total al importurilor de produs în cauză din Vietnam în Uniune.
(b) Examinare individuală
(35)
Trei producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori din China au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Având în vedere numărul de cereri de examinare individuală și dimensiunea eșantionului de producători-exportatori din China, examinarea acestor solicitări ar fi complicat în mod inutil procedura. Prin urmare, aceste solicitări au fost respinse.
(36)
Un producător-exportator din India a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Examinarea acestei solicitări a fost acceptată. În special, s-a decis că examinarea individuală în acest caz particular nu ar complica inutil procedura și nu ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.
(c) Răspunsuri la chestionar
(37)
Comisia a trimis chestionare reprezentanților Chinei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și producătorii de PTA și MEG), reprezentanților Indiei (inclusiv chestionare specifice pentru bănci) și reprezentanților Vietnamului (inclusiv chestionare specifice pentru bănci și pentru producătorii de PTA și MEG). De asemenea, Comisia a trimis chestionare către cinci producători-exportatori incluși în eșantion din China, cinci producători-exportatori din India (patru incluși în eșantion și unul neinclus în eșantion), patru producători-exportatori din Vietnam, patru producători din Uniune, cinci importatori neafiliați și 105 utilizatori.
(38)
În ceea ce privește China, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Chinei (Ministerul Comerțului) și a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion din China. În ceea ce privește India, s-au primit răspunsuri la chestionar din partea guvernului Indiei (Ministerul Comerțului și Industriei), a celor patru producători-exportatori incluși în eșantion din India și din partea producătorului-exportator indian care a solicitat o examinare individuală. În ceea ce privește Vietnamul, au fost primite răspunsuri din partea guvernului Vietnamului (autoritatea în domeniul concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului și diverse bănci). Un producător-exportator, care reprezenta un volum foarte scăzut de exporturi către Uniune, și-a retras cooperarea și nu a răspuns la chestionar. S-au primit răspunsuri la chestionar și din partea celorlalți trei producători-exportatori (dintre care doi aparținând aceluiași grup) din Vietnam. În plus, patru producători din Uniune, patru importatori neafiliați și doisprezece utilizatori au transmis răspunsuri la chestionar.
(39)
În urma informării părților, reclamantul a afirmat că pare să existe o lipsă de proporționalitate în ceea ce privește numărul de chestionare trimise producătorilor din Uniune incluși în eșantion, pe de o parte, și importatorilor și utilizatorilor, pe de altă parte. În primul rând, numărul de chestionare trimise unui grup de actori economici (producători, producători-exportatori, importatori sau utilizatori din Uniune) nu este relevant pentru ponderea pe care o acordă Comisia situației fiecăruia dintre aceștia. Singurul obiectiv este să se obțină nivelul și cantitatea adecvate de informații pentru a se realiza cea mai bună analiză posibilă a subvențiilor, a prejudiciului și a interesului Uniunii.
(40)
În acest caz, au fost trimise chestionare celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, celor cinci producători-exportatori indieni, celor patru producători-exportatori vietnamezi, celor cinci importatori și tuturor utilizatorilor cunoscuți și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți. Într-adevăr, articolul 27 din regulamentul de bază nu prevede includerea utilizatorilor în eșantion. În plus, experiența dobândită în urma anchetelor de apărare comercială de până acum arată că, deși în anumite cazuri, pe baza informațiilor disponibile, poate fi contactat un număr mare de utilizatori, de obicei, doar un număr limitat dintre aceștia sunt dispuși să furnizeze răspunsuri la chestionar. Prin urmare, și în acest caz, Comisia, a încercat în mod activ să obțină cooperarea unui număr maxim de utilizatori.
(d) Vizite de verificare
(41)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. Vizite de verificare în temeiul articolului 26 din regulamentul de bază au fost efectuate în cadrul următoarelor autorități de stat și instituții financiare și societăți:
Guvernul Chinei
-
Ministerul chinez al Comerțului, Beijing, China
Guvernul Indiei
-
Ministerul Comerțului și Industriei, New Delhi
Guvernul Vietnamului
-
Autoritatea vietnameză a concurenței, Ministerul Industriei și Comerțului, Hanoi
-
Ministerul de Finanțe, Hanoi (inclusiv vizite de verificare la mai multe bănci)
-
autoritățile vamale din Thai Binh, Thai Binh, provincia Binh
Producători din Uniune:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Germania
-
Wellman International Ltd., Kells, Irlanda
-
Greenfiber International S.A., Buzău, România
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Republica Cehă
Importatori
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Regatul Unit
Utilizatori
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Germania
Producători-exportatori din China
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Producători-exportatori din India
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Producători-exportatori din Vietnam
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy, provincia Thai și Hop Than Co. Ltd., Thai Binh, provincia Thai Binh (denumite împreună „Thai Binh Group”).
(42)
În urma informării părților, reclamantul a susținut că majoritatea producătorilor chinezi sunt concentrați regional în provinciile de pe coasta sud-estică, Jiangsu și Zhejiang, și că niciuna dintre cele cinci vizite de verificare nu a avut loc în vreuna din aceste două provincii. În această privință, trebuie remarcat că Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co și Jiangsu Huaxicun Co sunt situate în provincia Jiangsu, în timp ce Zhejiang Anshun Pettechs Fibre este situată în provincia Zhejiang. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(43)
În plus, reclamantul a susținut că doi producători chinezi mari, din punct de vedere al capacității de producție, nu au fost incluși în eșantion. În acest sens, se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentele 16 și 18 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului exporturilor către Uniune și a ales cei mai mari cinci exportatori/grupuri de producători-exportatori către Uniune, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Simplul fapt că există alți producători mari de FDP în China nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea eșantionului.
(44)
Reclamantul a formulat un argument similar în ceea ce privește Vietnamul, afirmând că doi mari producători de FDP din Vietnam nu au fost incluși în sfera anchetei. Astfel cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 de mai sus, ancheta a acoperit totalitatea producătorilor vietnamezi care exportă fibre discontinue din poliester către Uniune și s-au primit răspunsuri din partea a trei producători-exportatori care reprezentau aproape totalitatea exporturilor de FDP către Uniune. Faptul că ar putea exista alți mari producători de FDP în Vietnam, care nu exportă produsul în cauză către Uniune, nu prezintă relevanță pentru reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți.
1.3. PERIOADA DE ANCHETĂ ȘI PERIOADA LUATĂ ÎN CONSIDERARE
(45)
Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul rezultat din aceasta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită, în continuare, „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2010 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
(46)
În urma informării părților, reclamantul a făcut comentarii cu privire la durata perioadei de anchetă, pe care a considerat-o a fi fost scurtă și, prin urmare, ar fi „afectat în mod negativ” constatările Comisiei. Reclamantul a declarat că durata de douăsprezece luni nu a ținut cont de faptul că prejudiciul suferit de către industria din Uniune s-ar fi înregistrat pe parcursul unei perioade de mai mulți ani. Reclamantul a fost, de asemenea, de părere că subvențiile menționate în plângere nu puteau fi analizate în mod adecvat utilizându-se o perioadă de anchetă de douăsprezece luni.
(47)
În ceea ce privește analiza privind prejudiciul, trebuie subliniat faptul că Comisia a evaluat anii 2010, 2011, 2012 și perioada de anchetă, și nu, după cum afirmă reclamantul, numai cele douăsprezece luni ale perioadei de anchetă. În ceea ce privește stabilirea subvenționării, Comisia a ales, în cadrul marjei sale de apreciere și în conformitate cu articolele 5 și 11 din regulamentul de bază, o perioadă de anchetă de douăsprezece luni. Până la momentul informării părților, nici reclamantul, nici vreo altă parte interesată nu a făcut observații cu privire la durata perioadei de anchetă care a fost menționată atât în avizul de deschidere a procedurii, cât și în chestionare. Comisia consideră că o perioadă de anchetă de douăsprezece luni este adecvată pentru a garanta concluzii reprezentative în scopul anchetei. Prin urmare, această solicitare se respinge.
1.4. INFORMAREA PĂRȚILOR
(48)
La 2 octombrie 2014, Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționează să încheie procedura și a invitat toate părțile interesate să prezinte observații. S-au primit observații din partea unei asociații de utilizatori, a reclamantului, a unui producător chinez și a filialelor acestuia, a patru producători indieni, din partea Guvernului Chinei și a Guvernului Vietnamului. Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare acolo unde era cazul.
(49)
Observațiile primite de la asociația de utilizatori au abordat chestiunea interesului Uniunii, care nu a fost evaluată deoarece nu există motive în favoarea instituirii măsurilor.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(50)
Produsul în cauză este reprezentat de fibrele sintetice discontinue din poliester, necardate și nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filare, originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam, încadrate în prezent la codul NC 5503 20 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(51)
Produsul în cauză poate fi obținut în mod normal fie utilizând PTA (acid tereftalic purificat) și MEG (monoetilenglicol), fie prin utilizarea fulgilor de recipiente PET reciclate pentru producerea de FDP reciclate. Produsul este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu în articole de confecții, îmbrăcăminte, articole pentru amenajări interioare, dar și în industria automobilelor, în sectorul medical și al igienei, precum și în industria construcțiilor.
2.2. PRODUSUL SIMILAR
(52)
Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și aceleași utilizări de bază:
-
produsul în cauză;
-
produsul fabricat și vândut pe piața internă a țărilor în cauză; precum și
-
produsul fabricat și vândut pe piața internă de industria din Uniune.
(53)
Comisia a decis că aceste produse sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
2.3. SOLICITĂRI CU PRIVIRE LA DEFINIȚIA PRODUSULUI
2.3.1. FDP fabricate din PTA/MEG și FDP fabricate din recipiente PET reciclate
(54)
Două autorități guvernamentale și o asociație reprezentând producătorii-exportatori din una dintre țările în cauză a susținut că FDP fabricate din PTA/MEG și FDP fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui tratate ca două produse diferite. Argumentul s-a bazat pe diferența din punct de vedere al materiilor prime principale utilizate deoarece pentru anumite tipuri de fibre discontinue din poliester se utilizează PTA/MEG, în timp ce pentru anumite alte tipuri, în loc de acestea se utilizează fulgi fabricați din recipiente PET reciclate. În acest sens, s-a menționat că costurile și prețurile de vânzare prezintă diferențe importante. S-a afirmat, de asemenea, că există diferențe substanțiale de calitate între fibrele discontinue de poliester fabricate din PTA și MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate, ceea ce are un impact asupra utilizării și aplicării.
(55)
Fibrele discontinue din poliester fabricate din PTA/MEG și fibrele discontinue din poliester fabricate din recipiente PET reciclate reprezintă, într-adevăr, două tipuri diferite de FDP care corespund aceleiași definiții a FDP. Cu toate acestea, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(56)
Un producător-exportator a reiterat în răspunsul său că utilizarea de recipiente PET reciclate, spre deosebire de utilizarea fulgilor fabricați din recipiente PET reciclate, presupune un proces de producție diferit și constituie o materie primă diferită. Aceeași parte a adăugat, de asemenea, că costul și prețul de vânzare, precum și calitatea fibrelor discontinue din poliester produse cu recipiente PET reciclate sunt semnificativ mai scăzute decât cele pentru „fibrele discontinue din poliester obișnuite”. Comisia susține că materia primă, fie că este vorba de recipiente PET reciclate sau de fulgi fabricați din recipiente PET reciclate, este, în esență, aceeași. Prin comparație cu fulgii din PET, atunci când se utilizează recipiente PET, pașii suplimentari necesari sunt sortarea și spălarea recipientelor, urmate de mărunțirea recipientelor pentru a se obține fulgi. Toate etapele următoare de producție sunt aceleași. În plus, produsul finit prezintă aceleași caracteristici, înțelegându-se că pot exista diferite clase de calitate, astfel cum s-a prevăzut în NCP. Diferența de preț (dacă există) ca urmare a diferitelor clase de calitate este, de asemenea, reflectată de NCP. Prin urmare, această afirmație se respinge.
2.3.2. FDP de bază și FDP specializate
(57)
O autoritate guvernamentală și patru producători-exportatori au afirmat că FDP de bază și FDP specializate trebuie tratate ca fiind produse diferite din cauza diferențelor în ceea ce privește costurile de producție, prețurile de vânzare și utilizare. S-a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune se concentrează pe FDP specializate ca tip principal de FDP, în timp ce țările vizate furnizează în primul rând FDP de bază.
(58)
Autoritatea guvernamentală și cei patru producători-exportatori care au afirmat acest lucru, așa cum se arată la considerentul 57 nu au putut furniza o definiție pentru FDP specializate.
(59)
FDP specializate, astfel cum sunt definite de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, variază de la FDP fabricate dintr-o combinație de poliester și polietilenă pentru utilizare în produsele de igienă, la FDP colorate (vopsite), la FDP cu o anumită tenacitate, la FDP ignifuge, la FDP pentru uz tehnic (cum ar fi geotextilele și materiale nețesute utilizate în industria construcțiilor), la FDP definite, dezvoltate și adaptate împreună cu clientul pentru aplicații specifice, până la FDP utilizate pentru industria de automobile (în special căptușelile vizibile ale automobilelor trebuie să fie de aceeași culoare).
(60)
Potrivit producătorilor din Uniune incluși în eșantion, FDP standard includ acele FDP care ale căror specificații permit o cât mai mare flexibilitate.
(61)
Cu definiția propusă a tipului FDP specializate și a tipului de FDP de bază, cele două tipuri prezintă aceleași caracteristici esențiale fizice, tehnice și chimice. Faptul că există mai multe tipuri, clase sau calități nu exclude faptul că acestea pot fi considerate ca fiind un singur produs. Posibilele utilizări ale FDP de bază par mai variate decât cele ale FDP specializate, însă aceste diferențe nu au fost suficiente pentru a se asigura clasificarea acestora ca două produse individuale. Deși tipurile de FDP au caracteristici diferite în funcție de scopul lor specific, caracteristicile fizice de bază, aplicațiile și utilizările lor sunt aceleași.
(62)
Mai mult, este necesar să se clarifice faptul că în timpul perioadei de anchetă, tipurile de FDP specializate nu au fost principalul tip de FDP fabricate de producătorii din Uniune. În medie, acestea au reprezentat aproximativ 40 % din toate tipurile de FDP fabricate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, în conformitate cu propria lor definiție a FDP de bază și a FDP specializate.
(63)
În urma informării părților, un producător-exportator a reafirmat că tipul de fibre FDP specializate și tipul de fibre FDP de bază nu sunt „produse similare” și, prin urmare, nu pot fi examinate împreună. Aceeași parte a menționat că tipul de FDP specializate și tipul de FDP de bază diferă în ceea ce privește utilizarea finală, costul de producție și prețul de vânzare. Prin urmare, această parte consideră că este vorba de o greșeală a Comisiei aceea de a nu fi analizat diferențele de cost și în ceea ce privește prețul de vânzare în cazul tipului de FDP specializate și al tipului de FDP de bază. Partea a arătat că nu este clar modul în care au fost stabilite costurile de producție și prețul de vânzare ale produsului care face obiectul anchetei și a solicitat Comisiei să examineze analiza de subcotare după separarea datelor privind FDP de bază și FDP specializate.
(64)
Comisia confirmă că FDP se vând sub forma unor diferite tipuri de produse destinate filării sau aplicațiilor nețesute. De exemplu, FDP pot avea o compoziție mono- sau bicomponentă, precum și diverse specificații, cum ar fi decitexul, tenacitatea, lustrul, nivelul de calitate etc. Aceste caracteristici specifice au fost incluse în NCP, cu privire la care Comisia nu a primit niciun fel de observații. Este recunoscut faptul că FDP de bază și specializate nu sunt interschimbabile în toate aplicațiile posibile, dar există o interschimbabilitate parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Astfel cum s-a descris la considerentul 61 și cum s-a stabilit în cadrul procedurilor precedente privind același produs, caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările finale ale acestor tipuri de fibre sunt în esență aceleași. Toate tipurile se bazează pe aceleași materii prime (PTA/MEG sau recipiente PET reciclate) care reprezintă peste 60 % din costul de producție. La acestea se pot adăuga aditivi sau componente suplimentare în vederea obținerii anumitor proprietăți specifice ale fibrelor. NCP cuprinde originea materiilor prime și alte elemente care au un impact asupra costurilor de producție și a prețurilor de vânzare. Cu toate acestea, nu există nicio diferență substanțială în procesul de producție a FDP de bază și a FDP specializate. Acest lucru se poate observa în cazul producătorilor din Uniune incluși în eșantion, dintre care niciunul nu a produs exclusiv fie FDP de bază, fie FDP specializate. În cele din urmă, nu pare să existe nicio definiție consecventă și unanim acceptată a noțiunii de FDP specializate. De exemplu, astfel cum s-a descris la considerentul 59, FDP destinate articolelor de igienă sunt considerate de unii producători din Uniune drept un tip de fibre specializate. Dimpotrivă, diferiți utilizatori și o asociație de utilizatori au indicat că FDP care urmează a fi utilizate pentru articole de igienă, de exemplu, pentru șervețelele umede, sunt un produs de bază de origine reciclată, deși ar fi preferabil să nu fie astfel, din motive de sănătate și de siguranță. În plus, unii producători din Uniune consideră tipurile de FDP care răspund unor cerințe specifice ale clienților (de exemplu, o anumită culoare de vopsea) drept FDP specializate, chiar dacă aceste tipuri pot urma exact același proces de producție și au aceleași costuri de producție ca orice alt tip de fibre (de bază). Prin urmare, Comisia nu putea să se bazeze pe o categorizare autointitulată a tipurilor de FDP de bază versus specializate și, prin urmare, acest argument este respins.
2.3.3. Alte afirmații cu privire la definiția produsului
(65)
Unul dintre utilizatori și o asociație de utilizatori au susținut că FDP importate din China sunt de o calitate mai bună decât FDP fabricate în Uniune. Unul dintre argumentele furnizate a fost acela că FDP din Republica Populară Chineză nu conțin bucăți dure de polimeri. Un alt argument prezentat a fost strălucirea FDP din China, în timp ce se afirma că FDP produse în Uniune ar conține nuanțe de gri, deoarece cea mai mare parte a FDP produse în Uniune sunt FDP fabricate din recipiente PET reciclate.
(66)
Primul argument în ceea ce privește FDP care conțin bucăți dure de polimeri nu a fost demonstrat prin niciun element de probă. Mai mult, în alte documente prezentate, precum și în răspunsurile la chestionarul destinat utilizatorilor s-a afirmat contrariul (și anume că FDP fabricate de producătorul din Uniune sunt, de obicei, de o calitate mai bună decât FDP fabricate de țările în cauză).
(67)
În ceea ce privește cel de-al doilea argument, cel privind strălucirea, informațiile furnizate în timpul anchetei indică faptul că FDP fabricate din PTA/MEG sunt în general mai strălucitoare decât FDP fabricate din recipiente PET reciclate (în cazul în care în cursul procesului de producție nu se adaugă niciun pigment și/sau agent de strălucire). În orice caz, cele două tipuri de FDP prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice, iar utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, la calcularea prejudiciului, materia primă de bază a fost unul dintre elementele care au fost luate în considerare. Cu alte cuvinte, FDP importate fabricate din recipiente PET reciclate ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din recipiente PET reciclate. De asemenea, FDP importate fabricate din PTA și MEG ar trebui comparate numai cu FDP produse în Uniune fabricate din PTA și MEG.
(68)
O asociație de utilizatori, un producător-exportator și o autoritate guvernamentală au susținut că utilizatorii din aval insistă adesea ca produsele să fie fabricate utilizând FDP originare din țările în cauză (în special, China).
(69)
Nu s-a prezentat niciun element de probă pentru a susține această afirmație, nici pentru a se detalia în continuare raționamentul pe care se bazează această insistență cu privire la utilizarea de FDP originare din cele trei țări în cauză (în cazul în care într-adevăr clienții din aval insistă în acest sens).
(70)
Asociația de utilizatori a susținut mai exact că industria autovehiculelor din Uniune acceptă numai FDP de origine chineză.
(71)
Cu toate acestea, asociația nu a reușit să își fundamenteze afirmația și să demonstreze că FDP fabricate de producătorii din Uniune nu pot fi utilizate de către industria autovehiculelor din Uniune. În plus, datele verificate au demonstrat că producătorii din Uniune vând, de asemenea, cantități considerabile de FDP către industria autovehiculelor din Uniune, ceea ce indică contrariul.
(72)
Un producător-exportator a susținut că FDP fabricate de către acest producător-exportator și cele fabricate de producătorii din Uniune, deși ambele fabricate din recipiente PET reciclate, sunt produse diferite. Conform acestui producător-exportator, fibrele sale sunt produse (în principal) din recipiente PET reciclate (și nu din fulgi), ceea ce reprezintă un proces de producție diferit, și constituie materii prime diferite în comparație cu producătorii de FDP care folosesc fulgi fabricați din recipiente PET reciclate.
(73)
Această afirmație a fost, de asemenea, respinsă, dat fiind că recipientele PET și fulgii produși din recipiente PET (care sunt recipiente PET mărunțite sub formă de fulgi) sunt, în esență, aceeași materie primă, chiar dacă sub o altă formă.
2.3.4. Concluzii
(74)
Prin urmare, s-a concluzionat că toate tipurile de FDP care fac obiectul anchetei prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale și că utilizările finale sunt, în esență, aceleași.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. CHINA
3.1.1. Generalități
(75)
Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile guvernamentale din China:
A.
Acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau să ordone băncilor private să facă acest lucru.
B.
Furnizarea de către autoritățile publice de bunuri și servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și practica guvernului de a mandata furnizori privați sau de a le dirija să facă acest lucru:
-
furnizarea de către autoritățile publice de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;
-
acordarea de către autoritățile publice de drepturi de proprietate și de folosință asupra terenurilor contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;
-
furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice;
-
program care constă în furnizarea de apă ieftină.
C.
Granturi și subvenții la dobândă pentru dezvoltarea sectorului textil:
-
fondul special „Go Global”;
-
fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile.
D.
Programe de scutire și de reducere a unor taxe directe:
-
scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții);
-
scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderi rezidente calificate;
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute;
-
reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale;
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi;
-
credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție de echipamente produse la nivel național.
E.
Programe de fiscalitate indirectă și programe de tarifare la import:
-
scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate;
-
reduceri de TVA pentru societățile de investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China.
F.
Alte programe regionale/provinciale:
-
scutiri fiscale (și de altă natură) în zonele de dezvoltare din provincia Jiangsu;
-
stimulente fiscale în orașul Changzhou;
-
chirii preferențiale în orașul Changzhou;
-
programe de stimulare a exporturilor în provincia Zhejiang;
-
granturi de inovare tehnologică în provincia Zhejiang;
-
stimulente fiscale și de taxe în zonele de dezvoltare din provincia Guangdong;
-
stimulente la export în provincia Guangdong;
-
rambursarea taxelor judiciare în provincia Guangdong;
-
programele de fonduri (speciale) pentru susținerea activităților de comerț exterior în provincia Guangdong;
-
subvenționarea dobânzilor aferente împrumuturilor în favoarea proiectelor de inovare tehnologică în provincia Guangdong;
-
ratele fiscale preferențiale în zonele de dezvoltare din provincia Shanghai;
-
infrastructuri preferențiale în provincia Shanghai;
-
politici de împrumuturi și fiscale destinate întreprinderilor axate pe export din provincia Shanghai.
(76)
Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, s-ar putea stabili o contribuție financiară din partea guvernului chinez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil la articolul 14 alineatul (5) (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
Detaliile sistemelor și ale ratelor corespunzătoare ale beneficiilor pentru fiecare societate sunt indicate mai jos.
3.1.2. Sisteme specifice
Sistemele neutilizate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă
(77)
Următoarele sisteme au fost considerate a nu fi fost utilizate de către producătorii-exportatori chinezi/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu a putut fi stabilit niciun beneficiu:
-
furnizarea de PTA și MEG contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;
-
furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;
-
furnizarea de apă ieftină de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată;
-
fondul special „Go Global”;
-
fondul de promovare a comerțului pentru agricultură, industria ușoară și produsele textile.
-
scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile străine (de investiții);
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru societăți care utilizează tehnologii avansate și noi recunoscute;
-
reduceri ale impozitului pe profit în zone economice speciale;
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile axate pe exporturi;
-
credite fiscale de până la 40 % din valoarea de achiziție a echipamentelor produse la nivel național;
-
alte programe regionale/provinciale.
(78)
În ceea ce privește furnizarea de PTA și MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, în plângere se susține că autoritățile chineze controlează anumite industrii și produse în amonte, în așa fel încât să furnizeze materii prime la prețuri favorabile producătorilor de FDP, și anume pentru PTA și MEG. Pe această bază, producătorii de FDP beneficiază de subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii prin achiziționarea de la întreprinderile de stat de PTA și MEG produse de stat la prețuri inferioare prețului pieței și, astfel, pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată.
(79)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi de FDP importau majoritatea materiilor prime PTA și MEG pentru a produce FDP pentru export în cadrul unui sistem de perfecționare activă.
(80)
În consecință, nu a putut fi stabilită nicio subvenție care ar fi fost primită în cadrul acestui sistem de societățile incluse în eșantion.
(81)
În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat o analiză parțială numai în cazul unui singur sistem de subvenționare neutilizat de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, și anume furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unul dintre principalii producători de FDP din China nu a fost acoperit de anchetă au afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem.
(82)
Astfel cum s-a explicat la considerentele 16 și 18 de mai sus, din cei 23 de producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi cooperanți în cadrul anchetei, Comisia a selectat un eșantion format din primii cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori care a fost considerat a fi reprezentativ în sensul articolului 27 din regulamentul de bază. Producătorul-exportator chinez la care face referire reclamantul și care nu a fost inclus în eșantion nu a exportat FDP în Uniune în cantități semnificative în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, neincluderea acestui producător nu a afectat reprezentativitatea eșantionului și nu a avut niciun efect semnificativ asupra concluziilor privind sistemul de subvenționare în cauză.
(83)
Comisia confirmă faptul că a căutat să obțină informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele sisteme de subvenționare menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile formulate în urma informării părților, însă s-a dovedit că producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion nu au folosit programele respective. La considerentul 78, Comisia a furnizat detalii suplimentare privind furnizarea de PTA/MEG pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, acest sistem de subvenții figurând pe o poziție principală în plângere, subvenția fiind considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii semnificative.
Sistemele utilizate de producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă
3.1.3. Împrumuturi preferențiale pentru industria de FDP
(84)
Reclamantul a susținut faptul că producătorii de FDP beneficiază de împrumuturi la o rată scăzută (subvenționată) a dobânzii din partea băncilor de investiții publice și a băncilor comerciale deținute de stat, în conformitate cu politica autorităților chineze privind acordarea de sprijin financiar pentru a încuraja creșterea și dezvoltarea industriei textile și de fibre chimice.
(a) Temei juridic
(85)
Următoarele dispoziții legale prevăd acordarea de împrumuturi preferențiale în China: Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”), Normele generale privind împrumuturile promulgate de Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „BPC”) la 28 iunie 1996 și Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat.
(b) Calculul valorii subvenției
(86)
Articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază prevede că avantajul generat de împrumuturile preferențiale ar trebui să fie calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și valoarea care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar putea obține pe piață. Comisia a stabilit o valoare de referință pe piață pentru dobânzi la împrumuturi comerciale comparabile.
(87)
Valoarea de referință a fost construită pe baza ratelor chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal [și anume, s-a considerat că tuturor societăților comerciale din China li s-ar fi acordat cel mai înalt rating din categoria împrumuturilor speculative (non-investment grade, BB conform Bloomberg) și s-a aplicat o primă corespunzătoare estimată pentru obligațiunile emise de societățile având acest rating la rata standard de împrumut a Băncii Populare a Chinei].
(88)
Avantajul producătorilor-exportatori/grupurilor de producători-exportatori a fost calculat ținând cont de diferențialul ratei dobânzii, exprimat ca procent, înmulțit cu valoarea restantă a împrumutului, și anume dobânda neplătită în cursul perioadei de anchetă. Această sumă a fost apoi raportată la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți.
(c) Concluzii
(89)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,50 %.
3.1.4. Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată
(a) Temei juridic
(90)
Dispozițiile privind dreptul de folosință a terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză și din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză.
(b) Aplicare practică
(91)
Articolul 2 din Legea privind administrarea terenurilor prevede că toate terenurile sunt proprietate de stat deoarece, în temeiul Constituției chineze și al dispozițiilor juridice relevante, toate terenurile aparțin în mod colectiv poporului chinez. Terenurile nu pot fi vândute, dar se pot acorda drepturi de folosință a terenurilor, conform legislației. Autoritățile de stat pot acorda aceste drepturi prin procedee de ofertare, cotații sau licitații publice.
(c) Constatările anchetei
(92)
Producătorii-exportatori/grupurile de producători exportatori cooperanți au comunicat informații privind terenurile pe care le dețin, precum și contractele/certificatele pertinente privind drepturile de folosire a terenurilor, dar guvernul chinez nu au oferit informații privind stabilirea prețurilor pentru drepturile de folosință a terenurilor.
(d) Calculul valorii subvenției
(93)
Întrucât s-a concluzionat că situația din China în ceea ce privește drepturile de folosire a terenurilor nu este condiționată de economia de piață, în China nu par să fie deloc disponibile valori de referință private. Prin urmare, orice ajustare a costurilor sau a prețurilor din China este imposibil de realizat. În aceste circumstanțe, se consideră că în China nu există o piață și, în conformitate cu articolul 6 alineatul (d) litera (ii) din regulamentul de bază, utilizarea unei valori de referință externe pentru măsurarea valorii avantajelor este întemeiată. Având în vedere că autoritățile chineze nu au cooperat sau nu au transmis nicio propunere privind o valoare de referință externă, Comisia a fost nevoită să recurgă la elementele disponibile pentru a stabili o valoare de referință externă adecvată. În acest sens, s-a considerat adecvat să se utilizeze drept valoare de referință corespunzătoare informațiile provenind din teritoriul vamal separat al Taiwanului din rațiuni menționate la considerentul 94 de mai jos.
(94)
Comisia consideră că prețurile terenurilor din Taiwan oferă cel mai adecvat indicator pentru zonele din China în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți. Majoritatea producătorilor-exportatori își au sediul în partea de est a Chinei, în zone dezvoltate, cu un PIB (produs intern brut) ridicat în provincii cu densitate mare a populației.
(95)
Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma achitată de fiecare societate pentru drepturile de folosință a terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie achitată în mod normal pe baza valorii de referință din Taiwan.
(96)
Pentru efectuarea acestui calcul, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în Taiwan, ajustat în funcție de deprecierea monetară și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosință a terenurilor. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale au fost preluate de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan. Deprecierea monetară și evoluția PIB-ului pentru Taiwan au fost calculate pe baza ratelor inflației și pe baza evoluției PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI în documentul său din 2011 „Perspective economice mondiale”. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la perioada de anchetă utilizând durata de viață normală a dreptului de folosință a terenurilor în scopuri industriale acordat în China, și anume 50 de ani sau 70 de ani. Această valoare a fost apoi raportată la cifra totală de afaceri din perioada de anchetă a producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(e) Concluzii
(97)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,02 % și 0,82 %.
3.1.5. Programele de scutire și de reducere a impozitelor directe
3.1.5.1. Scutiri de impozit pe veniturile din dividende între întreprinderi rezidente calificate
(a) Temei juridic
(98)
Temeiurile juridice ale unei astfel de scutiri de impozit pe profit sunt articolele 25-26 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor și articolul 83 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor.
(b) Aplicare practică
(99)
Acest program constă dintr-un tratament preferențial acordat întreprinderilor rezidente în China care sunt acționare în alte întreprinderi rezidente în China, sub formă de scutiri de impozite pe veniturile din anumite dividende, bonificații și alte participații pentru societățile-mamă rezidente.
(c) Constatările anchetei
(100)
În declarația de venituri a doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion există o sumă scutită de impozitul pe venit. Această sumă figurează ca „dividende, bonusuri și alte venituri din investiții în acțiuni” ale societăților rezidente eligibile, în conformitate cu condițiile din anexa 5 la declarația de venituri (declarația anuală privind avantajele fiscale). Societățile în cauză nu au plătit niciun impozit pe venit pentru aceste sume.
(d) Calculul valorii subvenției
(101)
Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul pentru beneficiari a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul pentru beneficiari este considerat a fi suma impozitelor totale de plătit incluzând venitul din dividende provenite de la alte întreprinderi rezidente în China, după deducerea sumelor efectiv plătite conform scutirii de impozit pe dividende. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori în perioada de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(e) Concluzii
(102)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,06 %.
3.1.6. Programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import
3.1.6.1. Scutiri de taxa pe valoarea adăugată (TVA) și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate
(a) Temei juridic
(103)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate (Guo Fa nr. 37/1997), Comunicarea Ministerului de Finanțe, a Administrației Generale a Vămilor și a Administrației fiscale naționale nr. 43 (2008), Avizul Comisiei Naționale pentru Dezvoltare și Reformă (CNDR) privind gestionarea scrisorii de confirmare referitoare la proiectele naționale sau care beneficiază de finanțare externă a căror dezvoltare este încurajată de către stat nr. 316 2006 din 22 februarie 2006, precum Catalogul articolelor de import ineligibile pentru scutire de taxe destinate fie societăților cu capital străin, fie întreprinderilor naționale, 2008.
(b) Aplicare practică
(104)
Acest program acordă o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru întreprinderi cu capital străin sau întreprinderi naționale pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente neeligibile, iar societatea solicitantă trebuie să obțină un „certificat de proiect încurajat de stat” eliberat de autoritățile chineze sau de Comisia Națională pentru Dezvoltare și reformă în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal.
(c) Constatările anchetei
(105)
Patru dintre producătorii-exportatori/grupurile de producători-exportatori chinezi au raportat o scutire de TVA și de la taxele de import pentru echipamentele importate.
(d) Calculul valorii subvenției
(106)
Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea scutirii de TVA și de taxe pentru echipamentele importate. Avantajul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale societății. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a societăților producătoare-exportatoare cooperante în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(e) Concluzii
(107)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,45 %.
3.1.6.2. Reduceri de TVA pentru societățile de investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China
(a) Temei juridic
(108)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt Circulara Administrației de Stat pentru Impozitare nr. 171, 199 din 20.9.1999 privind punerea la dispoziție a măsurilor provizorii pentru gestionarea unor rambursări de impozite pentru întreprinderile de investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național; Avizul nr. 176 (2008) al Ministerului de Finanțe și al Administrației de Stat pentru Impozitare privind oprirea punerii în aplicare a politicii de rambursare de impozite pentru societățile cu investiții străine care achiziționează echipamente artizanale.
(b) Aplicare practică
(109)
Acest program acordă avantaje sub formă de restituiri de TVA pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național de către SIS-uri. Echipamentele nu trebuie să facă parte din catalogul produselor ineligibile, iar valoarea echipamentelor nu trebuie să depășească limita totală a investițiilor într-o SIS în conformitate cu „măsurile administrative provizorii privind achiziționarea de echipamente produse la nivel național”.
(c) Constatările anchetei
(110)
Doi producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au transmis informații detaliate privind acest sistem, inclusiv valoarea beneficiului primit.
(d) Calculul valorii subvenției
(111)
Valoarea subvenției care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor a cărui existență se constată în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează pe baza valorii TVA rambursate pentru achiziționarea de echipamente produse la nivel național. Beneficiul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale industriei.
(e) Concluzii
(112)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,01 %.
3.1.7. Alte programe regionale/provinciale
(113)
Ancheta a confirmat faptul că societățile incluse în eșantion nu au primit beneficii în cadrul programului menționat la considerentul 75 în cursul perioadei de anchetă.
3.1.8. Valoarea subvențiilor
(114)
Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori chinezi variază între 0,76 % și 1,77 %.
(115)
În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat marja de subvenție totală. Intervalul subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori/grupul de producători-exportatori chinezi care au făcut parte din eșantion exprimată ad valorem menționată la considerentul 114 reprezintă marjele inferioară și superioară ale subvenției totale a celor cinci producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori chinezi incluși în eșantion.
3.1.9. Concluzii privind China
(116)
Ținând cont de valorile de minimis ale subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori chinezi, nu ar trebui impuse măsuri privind importurile de FDP originare din Republica Populară Chineză. S-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui închisă cu privire la importurile originare din Republica Populară Chineză, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.2. INDIA
3.2.1. Generalități
(117)
Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile din India:
(1)
Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme)
(2)
Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme)
(3)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme)
(4)
Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme)
(5)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(6)
Scutiri și reduceri de taxe și drepturi în unitățile axate pe export și în zonele economice speciale
(7)
Sistemul creditelor de export
(8)
Sistemul de scutire de impozitul pe profit
(9)
Sistemul de stimulare a exporturile adiționale
(10)
Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale
(11)
Sistemul de asistență pentru dezvoltarea pieței și garanții de împrumut
(12)
Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat
(13)
Sistemul de stimulente fiscale pentru vânzări și sistemul de scutire de taxa pe electricitate ale guvernului din Gujarat
(14)
Sistemele de subvenții al guvernului din Bengalul de Vest - stimulente și avantaje fiscale, inclusiv granturi și scutirea de impozitul pe vânzări
(15)
Pachetul de stimulente din Maharashtra, care include sistemul de scutire de taxa pe energia electrică și subvenția pentru promovare industrială din Maharashtra.
Sisteme de subvenții utilizate de producătorii-exportatori indieni care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă
(118)
Ancheta a constatat că, în perioada de anchetă, următoarele sisteme au oferit beneficii producătorilor-exportatori verificați:
1.
Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
2.
Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
3.
Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - „DDS”)
4.
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)
5.
Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation Scheme - „DFIA”)
6.
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
7.
Pachetul de stimulente din Maharashtra (Package Scheme of Incentives - „PSI”)
(119)
Sistemele menționate mai sus la considerentul 118 punctele 1, 2, 4, 5 și 6 se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada de anchetă aferentă prezentei anchete este „Politica de comerț exterior 2009-2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian stabilește procedurile care reglementează „PCE 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.
(120)
Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la considerentul 118 punctul 3 de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic,
(121)
Sistemul PSI menționat anterior la punctul 7 se bazează pe „pachetul de stimulente” din 2007 al guvernului din Maharashtra, Rezoluția nr. PSI- 1707/(CR-50)/IND-8, din data de 30 martie 2007.
3.2.2. Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
(a) Temei juridic
Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(122)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicare practică
(123)
În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse, inclusiv de FDP, către țări notificate în tabelele 1 și 2 din anexa 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3 % din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din anexa 37(C) (Special Focus Markets) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4 % din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.
(124)
Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție.
(125)
Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.
(126)
Patru dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.
(127)
După comunicarea informațiilor, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru vânzările la export către Uniune și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Ei au afirmat, totodată, că sistemul FMS vizează, din punct de vedere geografic, țări terțe care nu fac parte din Uniune și că, prin urmare, acesta nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii. În această privință, vizitele de verificare au confirmat că beneficiul obținut în cadrul sistemului FMS a fost solicitat pentru exportul în țări terțe, dat fiind că sistemul vizează în principal exporturile către țări terțe. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție. În special, partea nu a putut contesta faptul că creditele pentru taxe acordate în cadrul sistemului FMS la exportul către țări terțe eligibile pot fi folosite pentru a achita taxe de import plătite pentru materiile prime încorporate în produsul în cauză exportat în Uniune.
(128)
În fine, aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(d) Concluzia privind FMS
(129)
FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS reprezintă o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(130)
În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(131)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate inputurile și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(132)
Valoarea subvențiilor care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatată în perioada de anchetă și înscrisă ca profituri în conturile comerciale de producătorului-exportator în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată pe cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în raport de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(133)
Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele patru societăți în cauză a fost de 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % și, respectiv, 0,63 %.
3.2.3. Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
(a) Temei juridic
(134)
Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la paragrafele 3.15-3.17 din PCE 09-14 și la capitolele 3.9-3.11 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(135)
În conformitate cu punctul 3.15.2 din PCE 09-14, exportatorii de produse notificate în anexa 37D la MP I 09-14 sunt eligibili în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicare practică
(136)
Un exportator de produse incluse în lista din anexa 37D la MP I 09-14 poate solicita să beneficieze de credite pentru taxe în temeiul sistemului „produs-țintă” (FPS) echivalente cu 2 % sau 5 % din valoarea exporturilor FOB. Produsul în cauză care face obiectul anchetei este inclus în tabelul 1 din anexa 37D și dă dreptul la un credit pentru taxe de 2 %.
(137)
FPS este un sistem post-export, adică o societate trebuie să exporte pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem. Prin urmare, societatea depune o cerere on-line către autoritatea competentă, însoțită de copii ale ordinului de export și ale facturii, chitanța eliberată de bancă în care se indică plata taxelor pentru procesarea cererii, o copie a avizului de expediere și un certificat eliberat de bancă prin care se atestă încasarea plății sau un certificat de remitere de investiții străine, în cazul negocierii directe a documentelor. În cazurile în care exemplarul original al avizului de expediere și/sau ale certificatelor de realizare bancară au fost prezentate pentru a se solicita beneficii în cadrul oricărui alt sistem, societatea poate trimite copii certificate de ea însăși, menționând autoritatea competentă căreia i-au fost trimise documentele originale. Cererea on-line pentru credite FPS poate acoperi un număr maxim de până la 50 de avize de expediere.
(138)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele FPS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele FPS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.
(139)
Toți cei cinci producători-exportatori verificați au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.
(140)
În urma informării părților, trei dintre producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion au argumentat că, deși erau eligibili pentru a beneficia de sistem, nu au solicitat acest drept pentru cel puțin unele din vânzările la export și, prin urmare, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la utilizarea unor de astfel de beneficii. Cu toate acestea, producătorii-exportatori în chestiune nu au putut contesta nici punerea în aplicare a sistemului, descrisă la considerentele 123-125, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție. Se reiterează faptul că aceste beneficii sunt contabilizate ca profituri în conturile societății la datele la care au avut loc tranzacții de export, care demonstrează faptul că dreptul la beneficiu este creat în momentul tranzacției de export și că nu există nicio îndoială că creditele pentru taxe obținute vor fi utilizate într-o etapă ulterioară.
(d) Concluzii privind FPS
(141)
FPS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FPS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuându-se astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul FPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.
(142)
În afară de aceasta, FPS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
(143)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile FPS, indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaj, este suficient ca un exportator să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreun input. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile de pe piața internă și care nu importă niciun fel de mărfuri care ar putea fi utilizate ca inputuri sunt în continuare îndreptățiți să beneficieze de FPS.
(e) Calculul valorii subvenției
(144)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul în care se efectua o tranzacție de export în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului FPS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul FPS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă.
(145)
În urma prezentării unor cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a se obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada de anchetă, care poate fi utilizată ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(146)
Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele cinci societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % și, respectiv, 1,95 %.
3.2.4. Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - DDS)
(a) Temei juridic
(147)
Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.
(b) Eligibilitate
(148)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicare practică
(149)
Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii materialelor utilizate ca inputuri la fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă a fost: 3 % până la 9 octombrie 2012, 2,1 % între 10 octombrie 2012 și 20 septembrie 2013 și 1,7 % începând cu 21 septembrie 2013, din valoarea FOB.
(150)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.
(151)
De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat de realizare bancară (CRB). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează CRB în termenul stabilit.
(152)
Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.
(153)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.
(154)
Doi dintre producătorii-exportatori verificați au utilizat sistemul DDS în cursul perioadei de anchetă.
(d) Concluzia privind DDS
(155)
DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât ia forma unui transfer direct de fonduri de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile în condiții care nu sunt disponibile pe piață.
(156)
Rata de drawback a taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către guvernul indian pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe pentru compensarea taxelor la import privind importuri de materii prime trecute sau viitoare.
(157)
Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de inputuri și cu incidența efectivă asupra inputurilor în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara dă instrucțiuni autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru inputurile importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.
(158)
Plata care ia forma unui transfer direct de fonduri de către GI în urma exporturilor efectuate de către exportatori trebuie să fie considerate ca o subvenție directă din partea GI condiționată de rezultatele la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(159)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(160)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunându-se sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei de anchetă.
(161)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(162)
Pe baza celor de mai sus, ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele două societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă s-au ridicat la 0,24 % și, respectiv, la 2,12 %.
3.2.5. Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS)
(a) Temei juridic
(163)
Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(164)
AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul 165. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din PCE 09-14, precum furnizorii unei unități axate pe export, sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de categoria „exporturi prevăzute” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Order - ARO) și al „acreditivului intern de tip back to back” (back to back inland letter of credit).
(c) Aplicare practică
(165)
AAS pot fi emise în următoarele cazuri:
(a)
exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;
(b)
cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate opta pentru exportul oricărui produs din grupul de produse în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;
(c)
bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
(d)
exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din PCE 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială (ZES);
(e)
bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul licenței prealabile (AAS) care intenționează să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu drawback și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate;
(f)
acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).
(166)
Trei societăți verificate au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă, Societățile respective au folosit (a), (d) și (e) din subsistemele menționate mai sus. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
(167)
În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile are obligația legală de a menține „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile furnizate conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.
(168)
În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice la care se face trimitere în considerentul 165 litera (a), atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (Standard Input Output Norms - SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză.
(169)
Inputurile importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).
(170)
Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică.
(171)
Numai una dintre cele două societăți verificate care au folosit acest subsistem a menținut un registru privind producția și consumul. Cu toate acestea, registrul de consum nu a permis verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la inputurile care au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate mai sus, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern al registrului de consum a avut loc. Pe scurt, se consideră că exportatorii care au făcut obiectul anchetei nu au putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale PCE.
(172)
În ceea ce privește utilizarea AAS pentru ARO la care se face trimitere în considerentul 165 litera (e), folosit de o singură societate verificată în cursul perioadei de anchetă, volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem corespunde unui procentaj din valoarea produselor finite exportate. Aceste licențe acordate în prealabil precizează fie cantitatea, fie valoarea bunurilor al căror import este autorizat. În ambele cazuri, ratele folosite pentru a se determina achizițiile autorizate cu scutire de taxe sunt stabilite, pentru majoritatea produselor, inclusiv produsul care intră face obiectul prezentei anchete, pe baza SION. Diversele inputuri precizate în licențele acordate în prealabil sunt inputuri folosite la fabricarea produsului finit exportat în cauză.
(173)
Titularul licenței prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața locală în loc să se aprovizioneze prin import direct are posibilitatea să le procure cu ARO. În acest caz, licențele prealabile sunt validate ca ARO și andosate furnizorului în momentul livrării inputurilor menționate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului să beneficieze de aceleași avantaje ca și în cazul exporturilor prevăzute, și anume drawback-ul taxelor vamale și rambursarea așa-numitelor accize finale.
(174)
Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate în practică.
(175)
În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturile prevăzute la care se face trimitere în considerentul 165 punctul (d), folosite de o societate verificată în cursul perioadei de anchetă, atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către autoritățile publice indiene și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem este determinat de guvernul indian pe baza unor norme SION.
(176)
Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare).
(177)
S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. În plus, s-a constatat că, deși era obligatoriu, societatea comercială nu a ținut registrul privind consumul la care se face referire în considerentul 167 de mai sus, verificabil de către un contabil extern. În pofida încălcării acestei cerințe, solicitantul s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS.
(d) Concluzii privind AAS
(178)
Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.
(179)
Toate subsistemele vizate în cazul de față sunt condiționate prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate a fi specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.
(180)
Niciunul dintre subsistemele utilizate în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback de taxe sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputurile în fabricarea produsului exportat [anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și ca nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]).
(181)
În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a afirmat că acest sistem nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece societatea și-a îndeplinit obligația legală în ceea ce privește auditul independent al registrului de consum și acesta ar trebui considerat un control suficient pentru autoritățile publice indiene. Un astfel de raționament nu poate fi acceptat. Verificarea GI trebuie să fie considerată distinct de orice obligații impuse societăților. Vizita de verificare a confirmat că sistemul de verificare existent din partea GI nu respectă normele prevăzute în anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(182)
Aceeași parte a susținut că regruparea licențelor este legală în India și că societatea nu poate fi dezavantajată de utilizarea cifrei totale de afaceri realizate la export în loc de cifra de afaceri a produsului în cauză în calculul marjei de subvenție. Cu toate acestea, legalitatea regrupării licențelor în India ca atare este irelevantă în acest context. Ancheta a dezvăluit că, drept rezultat al regrupării, nu s-a putut face nicio alocare rezonabilă a licențelor corespunzătoare FDP. Într-adevăr, beneficiul la nivel de diviziune și nu la nivel de FDP trebuia să fi fost utilizat la calcularea marjei de subvenție deoarece informațiile verificate nu permiteau alocarea corectă a folosirii inputurilor (utilizate la fabricarea de alte produse) numai la FDP. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(183)
Prin urmare, subsistemele menționate la considerentul 165 literele (a), (d) și (e) pot face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(184)
În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme autorizate de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.
(185)
Valoarea subvenției acordate societăților care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(186)
Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru cele trei societăți în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 0,11 %, 1,89 % și, respectiv, 4,31 %.
3.2.6. Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation - DFIA)
(a) Temei juridic
(187)
Descrierea detaliată a DFIA se găsește la punctele 4.2.1-4.2.47 din PCE 09-14 și la capitolele 4.31-4.36 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(188)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicare practică
(189)
DFIA este un sistem posterior și anterior exportului care permite importurilor fără taxe vamale de mărfuri definite în conformitate cu normele SION, dar care, în cazul valorilor transferabile ale sistemului DFIA, nu trebuie să fie în mod necesar utilizate la fabricarea produsului exportat.
(190)
Certificatul DFIA cuprinde doar inputurile specificate în normele SION. Dreptul de import este limitat la cantitatea și valoarea menționate în SION, dar pot fi revizuite la cerere de către autoritățile regionale.
(191)
Obligația de export este condiționată de o cerință de a se produce o valoare adăugată minimă de 20 %. Exporturile se pot efectua înainte de eliberarea unei autorizații DFIA, caz în care dreptul de import este stabilit proporțional cu exporturile prevăzute.
(192)
Odată ce obligația de export este îndeplinită, exportatorul poate solicita transferabilitatea autorizației DFIA, ceea ce, în practică, înseamnă permisiunea de a vinde pe piață o licență de import cu scutire de taxe.
(193)
Unul dintre producătorii-exportatori verificați a utilizat sistemul DFIA în cursul perioadei de anchetă.
(d) Concluzia privind DFIA
(194)
Scutirea de taxe la import reprezintă o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta constituie o contribuție financiară din partea GI, întrucât diminuează veniturile din taxe, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.
(195)
Mai mult, DFIA depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(196)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. În special: (i) permite rambursarea ex post sau rambursarea taxelor de import asupra inputurilor care sunt consumate în procesul de producție al unui alt produs; (ii) nu există niciun sistem sau procedură de verificare care să confirme dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă au existat beneficii suplimentare în sensul punctului (i) din anexa I și în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază; și (iii) caracterul transferabil al certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator căruia i s-a acordat un DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri.
(197)
În urma informării părților, un producător-exportator indian inclus în eșantion a argumentat că sistemul de verificare pus în aplicare în India este rezonabil, eficace și în conformitate cu practicile comerciale din India și, prin urmare, motivul „primar” de contracarare a sistemului nu mai există. În pofida a ceea ce s-a afirmat, ancheta nu a confirmat că sistemul de verificare existent în India permite să se verifice dacă sunt consumate inputuri în procesul de producție al produsului exportat și care sunt acestea sau dacă beneficiul în exces a avut loc în sensul punctului (i) din Anexa I și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Mai mult, producătorul nu a contestat nici faptul că sistemul permite ex post rambursarea sau drawback al impunerilor la import aplicate asupra inputurilor care au fost consumate în procesul de producție al unui alt produs și nici că transferabilitatea certificatelor/autorizațiilor implică faptul că un exportator care beneficiază de DFIA nu are obligația să folosească efectiv certificatul pentru a importa inputuri. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(e) Calculul valorii subvenției
(198)
În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor.
(199)
În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.
(200)
Valoarea subvenției acordate societății care a folosit DFIA a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în cursul perioadei de anchetă (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, taxele suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(201)
Ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru singura societate în cauză în cursul perioadei de anchetă se ridică la 4,95 %.
3.2.7. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(a) Temei juridic
(202)
Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(203)
În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.
(c) Aplicare practică
(204)
Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3 %, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.
(205)
Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute pentru furnizarea de mijloace de producție unui titular de licență EPCGS.
(206)
S-a constatat că trei societăți din eșantion au beneficiat de concesii în cadrul EPCGS care ar putea fi alocate produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă.
(d) Concluzia privind EPCGS
(207)
EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.
(208)
În plus, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acest sistem este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(209)
Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(210)
Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea subvenției pentru perioada de anchetă a fost apoi calculată prin împărțirea cuantumului total al taxelor vamale neachitate la perioada de amortizare. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei de anchetă, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a beneficiului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În cazul în care au fost formulate cereri justificate, taxele suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a se ajunge la valoarea subvenției ca numărător.
(211)
În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în cursul perioadei de anchetă ca numitor, deoarece subvenția este în funcție de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(212)
În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au solicitat reexaminarea calculului valorii subvenției. Aceștia au susținut că poate să apară invalidarea unei licențe EPCG, ceea ce conduce la achiziționarea mijloace de producție la nivel local, caz în care se va aplica taxa accizelor centrale. În acest sens, nu s-a făcut însă nicio trimitere explicită la licențele specifice anulate. De asemenea, acest subiect nu a fost abordat în cursul anchetei, care ar fi permis o verificare corespunzătoare a acestei afirmații. În orice caz, stabilirea valorii subvenției s-a bazat pe registrul de inputuri al societății verificate, achiziționate în temeiul acestui sistem. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(213)
Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru cele trei societăți incluse în eșantion a fost de 0,37 %, 0,40 % și, respectiv, 0,46 %.
3.2.8. Sistemul de stimulente (Package Scheme of Incentives - PSI)
(a) Temei juridic
(214)
Pentru a încuraja constituirea unor ramuri industriale în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra acordă, începând din 1964, unităților care se instituie sau care se dezvoltă în regiunile în curs de dezvoltare ale statului facilități reunite în cadrul unui sistem cunoscut sub numele de „pachetul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa, iar versiunile relevante pentru ancheta actuală sunt versiunile 2001 și 2007. Pachetul de stimulente din 2001 este datat 31 martie 2001 și include Rezoluția nr. IDL-1021/(CR-73)/IND- 8. Pachetul de stimulente din 2007 este datat 30 martie 2007 și include Rezoluția nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
(b) Eligibilitate
(215)
Rezoluțiile menționate mai sus enumeră categoriile de industrii și întreprinderi care pot fi considerate eligibile pentru stimulente.
(c) Aplicare practică
(216)
Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puțin dezvoltate, guvernul din Maharashtra a prezentat un pachet de stimulente pentru unități industriale noi sau în curs de expansiune instituit în regiunea în curs de dezvoltare din statul Maharashtra. În sensul prezentului sistem, anexa I la rezoluție clasifică zonele din acest stat eligibile pentru stimulente. Cu toate acestea, stimulentele prevăzute în cadrul sistemului din anul 2007 nu pot fi solicitate decât în cazul în care s-a eliberat un certificat de eligibilitate în temeiul sistemului din anul 2007 și beneficiarul îndeplinește prevederile/condițiile certificatului de eligibilitate. Acesta din urmă este eliberat de agenția de implementare cu efect de la data începerii producției comerciale a beneficiarului (denumit, de asemenea, unitate eligibilă).
(217)
PSI este alcătuit din mai multe subsisteme, dintre care următoarele două au oferit avantaje pentru doi producători-exportatori verificați în cursul perioadei de anchetă:
-
Scutirea de impozitul pe energie electrică (Electricity Duty Exemption - „EDE”)
-
Subvenții de promovare industrială (Industrial Promotion Subsidy - IPS)
(218)
EDE se acordă noilor unități eligibile instalate în zonele specificate pentru o perioadă precizată în certificatele de eligibilitate. În cazul de față, cei doi producători-exportatori în cauză sunt scutiți de la plata taxei pe energia electrică pentru o perioadă de 9 ani și, respectiv, 7 ani. În alte regiuni ale statului, 100 % din unitățile axate pe export, din unitățile din domeniul tehnologiei informației și al biotehnologiei sunt, de asemenea, scutite de la plata taxei pe electricitate pentru o perioadă de 10 ani.
(219)
În timpul anchetei s-a constatat că un producător-exportator situat în Maharashtra a beneficiat în timpul perioadei de anchetă de subsistemul de scutire de impozitul pe energia electrică.
(220)
IPS dă dreptul beneficiarului la o subvenție echivalentă cu un procent cuprins între 75 % și 100 % din valoarea investițiilor eligibile, din care se scade valoarea beneficiilor derivate din alte subsisteme din cadrul sistemului de stimulente, cum ar fi sistemul EDE. Beneficiul este oferit în decursul unei perioade de timp specificate în certificatul de eligibilitate și nu poate depăși cuantumul taxei pe valoarea adăugată plătit statului Maharashtra în aceeași perioadă. Investițiile eligibile sunt cheltuielile de capital efectuate în clădiri, instalații și echipamente.
(221)
În timpul anchetei s-a constatat că doi producători-exportatori situați în Maharashtra au beneficiat de subsistemul IPS.
(222)
În urma informării părților, doi producători-exportatori indieni incluși în eșantion au susținut că subsistemul IPS oferit de guvernul din Maharashtra nu se aplică etapelor de producție, producției sau exportului de FDP, direct sau indirect, și că beneficiul depinde de cuantumul impozitelor plătite pe piața internă. De asemenea, aceștia au afirmat că obiectivul sistemului nu este acela de a oferi beneficii producătorilor-exportatori, ci de a compensa costurile suportate în legătură cu întârzierile în dezvoltarea regiunii și că, prin urmare, sistemul nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. În plus, ei au susținut că sistemul ar trebui să fie tratat mai degrabă ca subvenție de capital decât ca subvenție recurentă și că valoarea totală a beneficiului obținut ar trebui să fie repartizată de-a lungul duratei normale de amortizare a capitalului subvenționat. În această privință, ancheta a arătat, astfel cum s-a menționat la considerentul 220 că subvenția se plătește o dată pe an pentru investițiile eligibile care sunt cheltuieli efectuate cu clădirile, instalațiile și echipamentele. Astfel de investiții sunt legate în mod direct de FDP. Simplul fapt că suma anuală care poate fi solicitată este plafonată la valoarea impozitelor naționale plătite guvernului din Maharashtra în aceeași perioadă nu schimbă cu nimic faptul că beneficiul anual al guvernului din Maharashtra constituie o contribuție financiară a GI care conferă un avantaj producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei. În fine, subvenția plătită anual nu are caracteristica de subvenție de capital, chiar dacă o investiție în mijloace de producție se află la originea unei astfel de plăți. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.
(d) Concluzii privind subsistemele EDE și IPS
(223)
Ambele subsisteme constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că ele reprezintă o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor care au făcut obiectul anchetei.
(224)
Aceste subsisteme de subvenționare sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația în baza căreia acționează autoritatea care le acordă a limitat accesul la aceste sisteme la anumite întreprinderi stabilite într-o regiune geografică determinată.
(225)
În consecință, această subvenție ar trebui considerată ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(226)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul conferit beneficiarului, în legătură cu produsul în cauză, astfel cum s-a fost constatat în perioada de anchetă. Această valoare (numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri a vânzărilor pentru produsul în cauză a producătorului-exportator în cursul perioadei de anchetă, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(227)
Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul EDE s-a ridicat la 0,31 % pentru singura societate care a beneficiat de acest avantaj.
(228)
Rata subvenției stabilită cu privire la subsistemul IPS s-a ridicat la 1,03 % și, respectiv, la 1,91 % în cursul perioadei de anchetă pentru societățile în cauză.
3.2.9. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
(229)
Pe baza constatărilor, valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii-exportatori verificați, exprimată ad valorem, se situează între 4,16 % și 7,65 %, astfel cum este sintetizat în tabelul următor.
Tabelul 1
Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
Sistem
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Total
Întreprindere
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42 %
1,77 %
-
-
-
-
0,31 %
1,91 %
4,41 %
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95 %
0,24 %
0,11 %
4,95 %
0,40 %
-
-
7,65 %
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
0,15 %
1,75 %
-
1,89 %
-
0,37 %
-
1,03 %
5,19 %
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
0,19 %
1,85 %
2,12 %
-
-
-
-
-
4,16 %
Reliance Industries Limited
0,63 %
1,59 %
-
4,31 %
-
0,46 %
-
-
6,99 %
3.3. VIETNAM
3.3.1. Generalități
(230)
Pe baza informațiilor cuprinse în plângere și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că se acordau subvenții de către autoritățile vietnameze, au făcut obiectul anchetei:
A.
acordarea de împrumuturi guvernamentale în condiții preferențiale pentru industria de FDP de către băncile deținute de stat și practica autorităților publice de a mandata băncile private să execute această funcție sau de a ordona băncilor private să facă acest lucru, precum și finanțarea ratei dobânzii;
B.
furnizarea de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată;
C.
furnizarea de către autorități a terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată și alte beneficii legate de terenuri;
D.
programe de scutire și de reducere a impozitelor directe;
E.
programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import;
F.
amortizarea accelerată a activelor fixe;
G.
alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale.
(231)
Comisia a examinat toate sistemele menționate în plângere. Pentru fiecare sistem s-a investigat dacă, în temeiul dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază, se poate stabili o contribuție financiară din partea guvernului vietnamez și un avantaj conferit producătorilor-exportatori. Ancheta a arătat că, în cazul în speță, toate beneficiile constatate pentru sistemele examinate sunt inferioare pragului de minimis aplicabil în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, nu se consideră necesar să se stabilească dacă diferitele sisteme ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
(232)
Cu toate acestea, din motive de claritate și transparență, detaliile privind sistemele și nivelurile subvențiilor corespunzătoare pentru fiecare societate în parte sunt indicate mai jos, fără a se aduce atingere faptului că subvențiile sunt considerate sau nu ca putând face obiectul unor măsuri compensatorii. Beneficiul a fost calculat în conformitate cu articolul 6 din regulamentul de bază.
3.3.2. Programe de subvenții specifice
Sisteme de subvenții neutilizate de producătorii-exportatori vietnamezi incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă
(233)
Ancheta a constatat că următoarele sisteme nu au fost utilizate de producători-exportatori din Vietnam care au făcut obiectul anchetei:
(a)
furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată;
(b)
amortizarea accelerată a activelor fixe;
(c)
alte programe de subvenționare, inclusiv la nivel statal, regional și local, precum și sisteme ale administrațiilor publice locale.
(234)
În ceea ce privește, în special, furnizarea guvernamentală de mărfuri industriei de FDP de către întreprinderile de stat pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată, afirmația făcută în această privință în plângere a fost aceea că PTA/MEG, care pot fi utilizate ca materii prime principale pentru producția de fibre PSF, au fost obținute de către producătorii vietnamezi la prețuri subvenționate. Ancheta a arătat, totuși, că niciunul dintre producătorii-exportatori anchetați nu utiliza PTA/MEG, ca materii prime principale, ci că toți utilizau, în schimb, ca materie primă recipiente PET reciclate sau fulgi din recipiente PET reciclate.
(235)
În urma informării părților, reclamantul a menționat că Comisia a furnizat numai o analiză parțială pentru unul dintre sisteme, respectiv furnizarea de PTA/MEG la prețuri subvenționate. Cu privire la acest sistem, reclamantul a susținut că modul în care a fost stabilit eșantionul și faptul că unii producători majori de FDP din Vietnam nu au fost incluși în anchetă a afectat stabilirea subvenționării în cazul acestui sistem. De asemenea, reclamantul a enumerat și alte presupuse programe de subvenții în Vietnam, pentru care s-au prezentat informații în plângere.
(236)
Așa cum a explicat Comisia la considerentele 32-34 și 42 de mai sus, eșantionarea nu a fost necesară în ceea ce privește Vietnamul deoarece toți producători-exportatori vietnamezi și-au exprimat intenția de a coopera, iar răspunsurile primite de la cei trei producători cooperanți au reprezentat peste 99 % din importurile provenite din Vietnam. Prin urmare, argumentele reclamantului privind eșantionarea nu sunt relevante pentru constatările anchetei. În plus, simplul fapt că există alți producători mari de fibre PSF în Vietnam nu ar pune, în sine, sub semnul întrebării reprezentativitatea producătorilor-exportatori cooperanți. Comisia confirmă faptul că a căutat informații și răspunsuri cu privire la toate presupusele subvenții menționate în plângere, inclusiv cele menționate de reclamant în observațiile sale cu privire la notificare, însă s-a dovedit că exportatorii cooperanți nu au folosit programele respective. Comisia a pus la dispoziție detalii privind furnizarea de PTA/MEG dat fiind că acest sistem a reprezentat o acuzație majoră în plângere, presupunându-se că există o subvenție semnificativă care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii.
Sisteme de subvenții utilizate de producătorii-exportatori vietnamezi care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă
(237)
S-a constatat că următoarele sisteme au fost utilizate de producătorii-exportatori vietnamezi care au făcut obiectul anchetei în cursul perioadei de anchetă.
3.3.3. Împrumuturi preferențiale
3.3.3.1. Finanțarea ratei dobânzii post-investiții de către Banca de Dezvoltare a Vietnamului
(238)
Banca de Dezvoltare a Vietnamului (denumită, în continuare, „BDV”) este o bancă de stat creată în 2006 prin Decizia nr. 108/2006/QD-TTg pentru a pune în aplicare politicile de stat privind dezvoltarea creditului de investiții și a creditelor de export. În cursul perioadei de anchetă, BDV a administrat un program de finanțare a ratei dobânzii la anumite împrumuturi acordate de băncile comerciale. În acest cadru, societățile din Thai Binh Group au avut contracte cu BDV pentru finanțarea dobânzii de la BIDV și Vietcom Bank.
(239)
Temeiul juridic îl reprezintă Decretul nr. 75/2011/ND-CP din 30 august 2011, care înlocuiește Decretul nr. 151/2006/ND-CP, Decretul nr. 106/2008/ND-CP și Decretul 106/2004 ND-CP. În cazurile în care contractele au fost semnate înainte de intrarea în vigoare a Decretului nr. 75/2011 se aplică decretele anterioare.
(240)
Avantajul din aplicarea acestui program este egal cu diferența dintre ratele dobânzilor oferite de BDV și ratele dobânzii aplicate de băncile comerciale pentru împrumuturile către aceste două societăți. Programul vizează împrumuturile pe termen lung și mediu de la băncile comerciale utilizate pentru finanțarea proiectelor de investiții.
(241)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 0,28 %.
3.3.3.2. Credite cu dobândă mică acordate de băncile comerciale deținute de stat
(242)
Ancheta a demonstrat că, în Vietnam, o mare parte a sectorului bancar este deținută de stat; aproape 50 % din împrumuturile din economia vietnameză în cursul perioadei de anchetă au fost acordate de 5 mari bănci deținute de stat (5). Există restricții în ceea ce privește participarea străină la băncile stabilite în Vietnam (6). Băncile comerciale au instrucțiuni să furnizeze finanțarea ratei dobânzii pentru întreprinderi (7). Banca Națională a Vietnamului stabilește ratele maxime ale dobânzii pe care băncile comerciale le pot aplica pentru creditele acordate anumitor entități (8). Informațiile din dosar indică faptul că băncile comerciale deținute de stat oferă rate ale dobânzilor mai mici decât alte bănci.
(243)
O serie de legi privind sectorul bancar și de credit din Vietnam se referă la împrumuturi în condiții preferențiale. De exemplu, Regulamentul 1627 din 2001 se referă la creditele acordate clienților care fac obiectul politicii de credit preferențial (articolele 20 și 26) sau Legea privind instituțiile de credit se referă la credite concesionale (articolul 27).
(244)
Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre suma plătită de societate pentru împrumutul acordat de autoritățile publice și suma pe care societatea ar plăti-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care îl poate obține pe piață.
(245)
Informațiile descrise la considerentele 242 și 243 de mai sus arată denaturări semnificative în sectorul financiar vietnamez. Prin urmare, Comisia a recurs la o valoare de referință externă pentru calcularea beneficiilor obținute din împrumuturile preferențiale. Astfel cum se menționează la considerentul 231 de mai sus, acest lucru nu aduce atingere instituirii de măsuri compensatorii generate de subvenția care rezultă din împrumuturile în condiții preferențiale. Totodată, din cauza subvenționării de minimis, Comisia nu a formulat o concluzie finală dacă băncile în cauză sunt organisme publice sau dacă evaluarea riscului de credit efectuată de către bănci este suficientă.
(246)
Valoarea de referință externă a fost necesară exclusiv pentru a acoperi împrumuturile în moneda vietnameză (VND), deoarece nu a existat nicio dovadă că împrumuturile acordate în USD ar fi fost subvenționate. Dintre societățile cooperante, numai Thai Binh Group a primit împrumuturi în VND. Valoarea de referință a fost calculată pe baza ratelor dobânzii împrumuturilor pentru un coș de 48 de țări cu venituri medii inferioare (PIB) în perioadele cele mai recente disponibile (2012). Aceste țări au fost alese deoarece aveau un PIB similar cu cel al Vietnamului. Aceste rate au fost apoi ajustate pentru a se ține cont de inflație în cursul perioadei de anchetă pentru a se produce rate ale dobânzilor reale și s-a calculat o medie pentru cele 48 țări pentru care erau disponibile date. Sursa informațiilor privind dobânda de țară și rata inflației a fost Banca Mondială. Rata medie reală a dobânzii pentru aceste țări cu venituri medii, tranșa inferioară, a fost de 8,23 % în perioada de anchetă. Acest obiectiv a fost comparat cu rata ajustată a inflației pentru toate împrumuturile în VND pentru societățile care au făcut obiectul anchetei.
(247)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0 % și 1,34 %.
(248)
În urma informării părților, guvernul Vietnamului a contestat concluziile privind denaturările sistemului financiar vietnamez și a susținut că Comisia ar fi trebuit să analizeze dacă băncile comerciale deținute de stat sunt organisme publice și dacă evaluarea riscului de credit efectuată de acestea este suficientă. În opinia GV, această analiză ar fi afectat concluzia privind existența unei contribuții financiare și, de asemenea, utilizarea unei valori de referință externe pentru a stabili avantajul conferit de acest program.
(249)
Astfel cum se menționează la considerentele 242-243 de mai sus, informațiile și elementele de probă colectate în cursul anchetei arată denaturări semnificative în sistemul bancar din Vietnam. Din cauza acestor denaturări, în conformitate cu normele din regulamentul de bază, trebuie să fie utilizată o valoare de referință externă pentru a se determina valoarea beneficiului (dacă este cazul). Având în vedere că beneficiile pentru producători-exportatori din Vietnam sunt de minimis, Comisia nu consideră că este necesar să se examineze dacă băncile sunt organisme publice și/sau dacă evaluarea riscurilor este suficientă, după cum se precizează la considerentele 231 și 232 de mai sus.
3.3.4. Acordarea drepturilor de folosință a terenurilor (DFT)
(250)
Ambilor producători-exportatori cooperanți le-au fost alocate drepturi de folosință a terenurilor în zone industriale speciale. În timp ce Thai Binh Group a primit DFT direct de la stat, terenul pus la dispoziția către Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (denumită, în continuare, „VNC”) este subînchiriat prin intermediul unei societăți deținute parțial de stat.
(251)
Thai Binh Group dispune de trei parcele de teren în zona industrială. În cursul perioadei de anchetă, grupul a fost scutit integral de la plata chiriei pentru două parcele. Temeiul juridic pentru scutire îl reprezintă Decretul nr. 121/2010/ND-CP și Decretul nr. 142/2005/ND-CP. Totodată, grupul nu a plătit chiria pentru cea de-a treia parcelă deoarece se află într-o procedură administrativă deschisă pentru a solicita scutirea de plată. Chiriile scutite sunt mult mai mici decât chiriile plătite de grup pentru alte parcele similare situate în imediata apropiere a zonei industriale și par a fi cu mult inferioare prețului normal al terenului în regiune.
(252)
VNC nu a obținut scutirea totală de la plata drepturilor de folosință a terenurilor, cu toate că a reieșit în mod clar că a primit un avantaj în perioada de anchetă. VNC subînchiriază trei parcele de teren de la o societate deținută parțial de stat. Deși autoritățile vietnameze au afirmat că acestea sunt tranzacții între persoane de drept privat, informațiile din dosar contrazic această afirmație. Licența de investiții a VNC enumeră închirierea terenurilor ca avantaj preferențial. În licență, Quang Ninh's People's Committee obligă VNC să închirieze terenul de la această societate. De asemenea, potrivit contractului inițial dintre societatea deținută parțial de stat care închiria parcela VNC și autoritatea funciară locală, transferul ulterior al terenurilor este posibil numai în anumite condiții stabilite de autoritatea funciară locală. Acest lucru arată că statul este implicat în tranzacția cu terenuri între cele două părți.
(253)
În scopul evaluării beneficiului, Comisia a comparat prețurile scăzute ale terenurilor aferente tranzacțiilor în zonele industriale cu prețul de referință pentru terenuri similare. Ancheta a relevat o serie de indicii potrivit cărora piața funciară vietnameză pare să fie reglementată și este distorsionată de intervenția autorităților publice, deoarece există o scutire sau o remunerare preferențială pentru DFT referitoare la terenurile situate în anumite zone industriale și/sau se încurajează sectoare economice. În acest caz specific, Comisia a identificat o operațiune legată de DFT cu un caracter suficient de fiabil, deoarece terenul în cauză este situat în afara oricărei zone promovate, iar societatea în cauză își desfășoară activitatea într-un sector care nu are legătură cu FDP și care nu este încurajat prin politici publice. Prețurile în această tranzacție sunt utilizate ca referință pentru evaluarea beneficiului, fără a aduce atingere concluziilor cu privire la situația globală a pieței funciare vietnameze.
(254)
Beneficiile rezultate din acest sistem au variat între 0,17 % și 0,37 %.
3.3.5. Programele de scutire sau de reducere a impozitelor directe
(255)
Ambii producători-exportatori cooperanți au beneficiat de mai multe reduceri de impozite directe pe baza excepțiilor enumerate în licențele lor de investiții. Temeiul juridic pentru aceste scutiri sunt Decretul nr. 164/2003/ND-CP înlocuit prin Decretele nr. 124/2008/ND-CP și nr. 122/2011/ND-CP, circulara 140/2012, Decretul nr. 164/2003/ND-CP, modificat și completat prin Decretul nr. 152/204/ND-CP privind scutirea de taxe și de TVA asupra importurilor de echipamente.
(256)
În conformitate cu legislația de mai sus, reducerea sau scutirile de impozite directe sunt disponibile, între altele, pentru societățile situate în zone/parcuri industriale speciale sau societăți cu un număr mare de angajați sau societăți care operează în anumite sectoare ale economiei.
(257)
Valoarea subvenției se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarilor, constatat în cursul perioadei de anchetă. Avantajul acordat beneficiarilor este considerat a fi valoarea impozitelor totale care trebuie plătite conform ratei normale de impozitare, după deducerea sumelor plătite conform ratei de impozitare cu reduceri preferențiale sau, respectiv, valoarea impozitului în cazul scutirii integrale. Sumele considerate a fi subvenție se bazează pe cele mai recente declarații fiscale anuale. Subvențiile au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii.
(258)
Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,11 % și 0,36 %.
3.3.6. Scutiri de taxe la import asupra materiilor prime importate
(259)
Ambii producători-exportatori cooperanți au primit scutiri de la plata taxelor vamale asupra materiilor prime importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și a exporturilor nr. 45/2005/QH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin circulara 194/2010TT.
(260)
Guvernul Vietnamului a comunicat în răspunsul său la chestionar că aplică un sistem drawback al taxelor/sistem de suspendare. În conformitate cu legislația, scutirea se aplică la importul de materii prime consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. Taxele pot fi rambursate în măsura stabilită de proporția de materii prime importate utilizate în produsul final exportat.
(261)
S-a constatat că în cursul perioadei de anchetă, niciunul din cei doi producători-exportatori cooperanți nu a primit niciun avantaj economic de pe urma acestui program. Deși aceștia au fost scutiți de plata taxelor de import pentru materii prime, în perioada de anchetă nu s-a constatat nicio remitere excesivă. Ambele societăți au avut vânzări interne relativ scăzute ale produsului în cauză. În plus, acestea au importat o parte importantă din principalele materii prime pe piața internă deoarece volumele pe care le-au importat pentru producția produselor în cauză exportate nu au fost suficiente.
(262)
Având în vedere cele de mai sus, nu s-a considerat necesar să se concluzioneze dacă sistemul autorizat de drawback raportat al taxelor este conform cu normele OMC și cu articolele din anexa II și anexa III la regulamentul de bază.
(263)
În urma informării părților, guvernul Vietnamului a sprijinit constatările Comisiei cu privire la acest program. Totuși, acesta a dorit, de asemenea, să sublinieze că sistemul autorizat vietnamez de drawback al taxelor este pe deplin în conformitate cu normele din anexa II și din anexa III la regulamentul de bază în pofida lipsei unor concluzii cu privire la acest aspect. Comisia ia notă de poziția guvernului Vietnamului. Cu toate acestea, dat fiind că beneficiile producătorilor vietnamezi sunt de minimis, Comisia își reafirmă poziția că nu consideră necesar, în sensul prezentei anchete, să examineze dacă sistemul de drawback al taxelor respectă normele din anexa II și anexa III din regulamentul de bază, astfel cum s-a explicat la considerentele anterioare 231-232.
3.3.7. Scutiri de taxe la import asupra echipamentelor importate
(264)
Ambii producători-exportatori cooperanți au primit derogări de la plata taxelor vamale și a TVA asupra echipamentelor importate în cursul perioadei de anchetă. Temeiul juridic pentru această scutire îl reprezintă Legea privind taxarea importurilor și exporturilor nr. 45:2005:AH11 pusă în aplicare prin Decretul nr. 87/2010/ND-CP. Normele privind sistemul și procedurile de inspecție și supervizare sunt stabilite prin Decretul guvernului nr. 154/2005/N-CP, circulara 194/2010TTși prin circulara 117/2011.
(265)
S-a solicitat societăților să raporteze importurile de echipamente pe o perioadă de 10 de ani. Deși a reieșit în mod clar că beneficiile producătorilor-exportatori cooperanți au crescut ca urmare a acestui sistem, acestea nu au fost substanțiale. Acest lucru se datorează faptului că importurile de echipamente ale societăților nu au fost importante în comparație cu cifra de afaceri reprezentând vânzările de FDP în UE. De asemenea, orice beneficii au fost diluate de faptul că echipamentele au fost amortizate pe parcursul mai multor ani (în general, 10) și, prin urmare, beneficiul corespunzător perioadei de anchetă a fost redus în mod corespunzător.
(266)
Beneficiile rezultate din acest program au variat între 0,08 % și 0,1 %.
3.3.8. Valoarea subvențiilor
(267)
Valoarea subvențiilor, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază anti-subvenții, exprimată ad valorem pentru producătorii-exportatori vietnamezi investigați variază între 0,6 % și 2,31 %. Marja de subvenție la nivel național este media ponderată a celor două marje mai sus, adică 1,25 %. Subvențiile descrise mai sus au fost alocate pe ansamblul societăților și au fost exprimate ca un procent din cifra de afaceri CIF de export la nivelul Uniunii.
(268)
În urma informării părților, reclamantul a susținut că nu este clar modul în care Comisia a calculat acest interval pentru marja de subvenție și motivul pentru care Comisia nu a ținut seama de nivelul superior al acestor marje care ar fi fost mai mare decât marja de minimis. Așa cum a explicat Comisia la considerentul anterior, ordinul de mărime al subvențiilor totale agregate pentru producătorii-exportatori vietnamezi cooperanți, exprimat ad valorem, variază între un minim de 0,6 % și un maxim de 2,31 %. Cu toate acestea, calculul mediei ponderate a acestor marje conduce la o medie pe țară a marjei de subvenție egală cu 1,25 %, care se situează sub pragul de minimis. Aceasta este metodologia utilizată în mod constant pentru a calcula media pe țară a marjei de subvenție în conformitate cu normele pertinente din regulamentul de bază.
3.3.9. Concluzia privind Vietnamul
(269)
Rata subvenției la nivel național pentru Vietnam de 1,25 %. Cum această marjă este de minimis, s-a ajuns la concluzia că ancheta ar trebui încheiată cu privire la importurile originare din Vietnam, în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din regulamentul de bază.
4. PREJUDICIUL
4.1. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE ȘI A PRODUCȚIEI UNIUNII
(270)
Produsul similar a fost fabricat de 18 producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(271)
Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 401 000 de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum cifrele de producție verificate ale producătorilor cooperanți din Uniune incluși în eșantion și cifrele furnizate de reclamant. Conform explicațiilor de la considerentul 10, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 54 % din producția totală a produsului similar în Uniune.
4.2. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(272)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, utilizând datele furnizate de către reclamant și importurile din țări terțe, conform datelor Eurostat.
(273)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Consumul total la nivelul Uniunii
838 397
869 025
837 066
890 992
Index
100
104
100
106
Sursă: Plângere, Eurostat
(274)
Consumul din Uniune a atins un maxim în 2011 datorită creșterii abrupte a prețului bumbacului ca urmare a dificultăților întâmpinate în ceea ce privește cultura bumbacului în 2010. Drept rezultat a crescut cererea de fibre discontinue din poliester, ca substitut pentru bumbac, însă această cerere a scăzut din nou în anul următor. În cursul perioadei de anchetă, s-a înregistrat din nou o creștere de 6 % a consumului din Uniune.
4.3. IMPORTURILE ORIGINARE DIN ȚĂRILE VIZATE
4.3.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate
(275)
Comisia a examinat dacă importurile de FDP originare din țările în cauză ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(276)
Marja de subvenție stabilită în raport cu importurile provenite din Republica Populară Chineză și din Vietnam era mai mică decât pragul de minimis stabilit la articolul 8 alineatul (3) litera (a) din regulamentul de bază.
(277)
Prin urmare, condițiile referitoare la cumul nu sunt îndeplinite și analiza legăturii de cauzalitate este astfel limitată la efectele importurilor din India.
4.3.2. Volumul și cota de piață a importurilor din India
(278)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din India ca parte din consumul total din Uniune (acesta din urmă fiind determinat de toate vânzările din Uniune realizate de producătorii din Uniune plus toate importurile de fibre discontinue din poliester în Uniune).
(279)
Importurile în Uniune provenite din India au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Volumul vânzărilor (tone) și cota de piață a Uniunii
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul importurilor provenite din India (tone)
51 258
59 161
63 191
60 852
Index
100
115
123
119
Cota de piață
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Index
100
111
123
112
Sursă: Eurostat
(280)
Per total, importurile din India au rămas practic stabile, reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7,5 % în cursul perioadei luate în considerare.
4.3.3. Prețurile importurilor din India și subcotarea prețului
(281)
Comisia a stabilit prețurile de import pe baza statisticilor Eurostat și a datelor verificate din partea exportatorilor cooperanți. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor verificate furnizate de exportatorii cooperanți și de producătorii cooperanți din Uniune.
(282)
Prețul mediu al importurilor din India către Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 4
Prețuri de import (EUR/tonă)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
India
1 025
1 368
1 239
1 212
Index
100
134
121
118
Sursă: Date Eurostat și date verificate ale exportatorilor cooperanți
(283)
O creștere a prețurilor la FDP s-a înregistrat pentru anul 2011, care este anul crizei bumbacului, menționată anterior. Prețurile au scăzut în anii următori, dar au rămas mai ridicate decât prețul constatat pentru 2010. În perioada de anchetă, prețul a fost cu 18 % mai mare decât prețul pentru fibre discontinue din poliester în 2010.
(284)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă prin compararea mediei ponderate a prețurilor importurilor debarcate pe tip de produs pentru importurile de la producătorii cooperanți din India incluși în eșantion către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, cu ajustările corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului și prețurile de vânzare medii ponderate ale acelorași tipuri de produse ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică.
(285)
Comparația prețurilor s-a realizat tip cu tip pentru tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod corespunzător atunci când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 4,1 % și 43,7 % pentru importurile din India pe piața din Uniune.
4.4. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
4.4.1. Observații generale
(286)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.
(287)
Așa cum s-a menționat în considerentul 10, eșantionarea a fost utilizată pentru stabilirea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(288)
În scopul stabilirii prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în plângere, a informațiilor suplimentare furnizate de reclamant în cursul procedurii și a datelor Eurostat. Aceste date se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor verificate corespunzător conținute în răspunsurile la chestionar primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.
(289)
Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea.
(290)
Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
4.4.2. Indicatori macroeconomici
4.4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(291)
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 5
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul producției (tone)
362 195
355 240
361 159
401 119
Index
100
98
100
111
Capacitatea de producție (tone)
492 059
451 310
468 115
466 744
Index
100
92
95
95
Rata de utilizare a capacității
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Index
100
107
105
117
Sursă: Reclamantul (CIRFS)
(292)
Volumul producției a crescut cu 11 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a avut loc numai în cursul perioadei de anchetă (care acoperă ultimele 12 luni din perioada luată în considerare). În cursul unei părți din perioada luată în considerare care precede perioada de anchetă (înțelegându-se 2011 și 2012), volumul producției industriei din Uniune a scăzut sau a stagnat.
(293)
Dimpotrivă, capacitatea de producție a cunoscut o tendință descendentă, înregistrând o scădere de 5 % în cursul perioadei de anchetă. Alături de tendința ascendentă a volumului producției, astfel cum se descrie la considerentul 292, gradul de utilizare a capacității a crescut cu 17 %. Trebuie subliniat totuși că rata de utilizare a capacității în 2010, care este utilizată ca bază pentru analiza tendințelor, a fost redusă pentru o industrie mare consumatoare de capital precum industria FDP și că în cursul perioadei de anchetă, rata de utilizare a capacității a rămas la nivelul de 85,9 %.
4.4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(294)
Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în tone)
379 840
366 341
344 134
358 130
Index
100
96
91
94
Cota de piață
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Index
100
93
91
89
Sursă: Eurostat, reclamantul (CIRFS)
(295)
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut în anii 2011 și 2012, dar a crescut ușor în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, în ansamblu, s-a înregistrat o scădere cu 6 % față de volumele vândute în 2010.
(296)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod constant de-a lungul perioadei examinate. Cea mai mare scădere a cotei de piață a avut loc în 2011, dar tendința descendentă a continuat în 2012 și în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a condus la o pierdere generală de cotă de piață de 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
4.4.2.3. Creștere
(297)
În pofida creșterii moderate a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate (plus 6 %) și a creșterii volumului de producție al producătorilor din Uniune (plus 11 %), vânzările producătorilor din Uniune au scăzut cu 6 %.
4.4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(298)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Numărul de angajați
1 914
1 935
2 000
2 036
Index
100
101
105
106
Productivitate (tonă/angajat)
189,3
183,6
180,6
197,0
Index
100
97
95
104
Sursă: Reclamantul (CIRFS)
(299)
Numărul de angajați a crescut constant în perioada luată în considerare, rezultând o creștere de 6 %, în paralel cu creșterea producției, așa cum este demonstrat la considerentul 292.
(300)
Productivitatea a scăzut în 2011 și 2012, deoarece numărul angajaților a crescut, în timp ce volumul producției a stagnat în decursul anilor respectivi. În general, aceasta a înregistrat o creștere cu 4 % în cursul perioadei examinate.
4.4.3. Indicatori microeconomici
4.4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(301)
Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 8
Prețurile de vânzare în Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Preț unitar de vânzare mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă)
1 283
1 608
1 509
1 489
Index
100
125
118
116
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
1 453
1 666
1 629
1 542
Index
100
115
112
106
Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion
(302)
Cea mai mare creștere a prețului de vânzare în Uniune a fost înregistrată în anul 2011, când s-au vândut FDP la un preț cu 25 % mai mare decât prețul mediu de vânzare în 2010. Această stare de fapt a fost rezultatul crizei de bumbac din 2011, când cererea de FDP a crescut ca substitut pentru bumbac, care a fost deficitar din cauza recoltei dezamăgitoare din anul 2010. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare.
(303)
Costul unitar de producție a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, atingând un vârf de 15 % în anul 2011, din cauza unei creșteri a prețurilor petrolului în anul respectiv, care reprezintă un important factor de cost. Creșterea globală a costului unitar de producție s-a ridicat la 6 % în cursul perioadei luate în considerare.
4.4.3.2. Costurile cu forța de muncă
(304)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 9
Costurile medii cu forța de muncă per angajat
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Index
100
98
100
103
Sursă: Date verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion
(305)
Costul mediu al forței de muncă per angajat a scăzut pentru prima dată în anul 2011, iar apoi a crescut ușor în anii următori. În cursul perioadei luate în considerare s-a înregistrat o creștere cu 3 %.
4.4.3.3. Inventare
(306)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 10
Inventare
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Stocuri finale (tone)
15 731
16 400
15 039
19 108
Index
100
104
96
121
Stocuri finale ca procentaj din producție
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Index
100
107
97
120
Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion
(307)
Stocurile finale au crescut, cu excepția anului 2012, ceea ce a condus la o creștere globală de 21 % în cursul perioadei de anchetă. Aceasta corespunde creșterii volumului producției (creștere globală cu 11 %), în timp ce volumele vânzărilor au scăzut în perioada examinată (o scădere globală cu 6 %). Aceste tendințe au fost, de asemenea, reflectate de procentul din producție care îl reprezintă stocurile finale.
4.4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
(308)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzări din cifra de afaceri)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indice
- 100
18
- 14
5
Fluxul de trezorerie (în EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Index
- 100
100
108
89
Investițiile (în EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Index
100
146
86
79
Randamentul investițiilor
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Index
- 100
22
- 18
6
Sursă: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion
(309)
Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. Marjele de rentabilitate au fluctuat în cursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, rentabilitatea s-a îmbunătățit în mod substanțial trecând de la pierderi în 2010 la atingerea pragului de rentabilitate în cursul perioadei de anchetă.
(310)
Fluxul net de trezorerie reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a evoluat pozitiv în cursul perioadei luate în considerare.
(311)
Investițiile au atins un nivel record în 2011, cu o creștere de 46 % în comparație cu investițiile realizate în 2010, dar a urmat o tendință descrescătoare în anii următori. În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu 21 %.
(312)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acest randament a avut o evoluție pozitivă în perioada luată în considerare.
(313)
Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a declarat că ar fi avut dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei luate în considerare.
4.4.4. Concluzia privind prejudiciul
(314)
Importurile din India au rămas stabile (reprezentând o cotă de piață a Uniunii cuprinsă între 6 % și 7 % în cursul perioadei examinate). Subcotarea a fost semnificativă (până la 43,7 %).
(315)
Cei mai mulți indicatori de prejudiciu s-au îmbunătățit. Rentabilitatea producătorilor din Uniune a crescut cu aproape 6 puncte procentuale, dar marja medie de rentabilitate era încă la nivelul nesatisfăcător de 0,3 % în cursul perioadei de anchetă. Rata de utilizare a capacității a crescut de la 74 % la 86 %. Totuși, acest lucru a fost rezultatul unei creșteri a volumelor de producție din Uniune, precum și al scăderii capacității Uniunii. Prețurile medii de vânzare în Uniune au atins nivelul maxim în anul 2011 din cauza creșterii bruște a prețurilor bumbacului și benzinei. În ansamblu, prețurile medii ale de vânzare au crescut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Randamentul investițiilor și fluxul de trezorerie au evoluat în mod pozitiv. Ocuparea forței de muncă a crescut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare. Astfel, s-au observat semne de redresare într-o situație încă prejudiciabilă.
(316)
Următorii indicatori de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare: cota de piață în Uniune a producătorilor din Uniune a scăzut de la 45,3 % la 40,2 %, în vreme ce volumele de vânzări ale Uniunii au scăzut cu 6 %. Nivelul investițiilor a scăzut per ansamblu, cu excepția anului 2011. Capacitatea, astfel cum se menționează la considerentul 293, a scăzut cu 5 % în cursul perioadei luate în considerare.
(317)
În ansamblu, situația industriei din Uniune poate fi calificată în continuare drept prejudiciabilă, deși s-a îmbunătățit în mod clar în ultimii ani. Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(318)
Comentând pe marginea notificării, reclamantul a afirmat că consideră stabilitatea cotei de piață indiene pe piața Uniunii ca fiind un rezultat al subvențiilor substanțiale. Comisia a constatat, într-adevăr, subvenții care ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii (a se vedea considerentul 229), dar nu s-a putut stabili nicio legătură de cauzalitate cu situația prejudiciabilă a industriei din Uniune (a se vedea considerentele 319-323).
5. CAUZALITATEA
(319)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din India au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că orice eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile subvenționate din India nu a fost atribuit importurilor subvenționate. Acești factori sunt importurile din alte țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și consumul.
5.1. EFECTELE IMPORTURILOR SUBVENȚIONATE
(320)
Având în vedere constatările, menționate mai jos, privind subvenționarea de minimis în ceea ce privește China și Vietnamul (a se vedea considerentele 76 și 231), condițiile pentru cumul nu sunt îndeplinite. Prin urmare, analiza legăturii de cauzalitate se limitează la efectele importurilor din India.
(321)
Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a înregistrat o scădere a cotei de piață de la 45,3 % la 40,2 %, în timp ce cota de piață a importurilor indiene a rămas relativ stabilă între 6 % și 7 %. Consumul a crescut cu 6 % în perioada luată în considerare. Industria din Uniune nu a fost în măsură să beneficieze de această creștere în ceea ce privește cota de piață, dar acest lucru nu poate fi atribuit cotei de piață indiene, care a rămas constantă.
(322)
Prețurile medii Eurostat pentru fibrele discontinue din poliester provenite din India au fost mai scăzute decât prețurile medii pentru fibre discontinue din poliester din majoritatea celorlalte țări, dar este important de remarcat că nu există mari diferențe de calități și tipuri de produse. În orice caz, comparații precise în funcție de tip au demonstrat o subcotare semnificativă în ceea ce privește importurile din India.
(323)
În pofida subcotării semnificative, nu se poate concluziona că importurile din India au condus la prejudiciu. Într-adevăr, scăderea cotei de piață a industriei din Uniune (- 5,1 puncte procentuale) nu poate fi atribuită evoluției volumului importurilor din India deoarece cota de piață a acestora a rămas relativ stabilă (cu numai 0,7 puncte procentuale mai mult în cursul perioadei luate în considerare). Mai mult, prețurile medii ale importurilor din India au crescut cu 18 % în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile importurilor din India nu par să fi avut ca efect o depreciere a prețurilor, având în vedere că situația financiară a industriei din Uniune, deși continuă să fie prejudiciabilă în perioada de anchetă, s-a îmbunătățit în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare.
5.2. EFECTELE ALTOR FACTORI
5.2.1. Importuri din țări terțe
(324)
Volumul importurilor din țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 12
Importurile din țări terțe
Țară
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Republica Coreea
Volum (tone)
129 918
165 365
163 540
181 540
Index
100
127
126
140
Cota de piață
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Index
100
123
126
131
Preț mediu (EUR/tonă)
1 116
1 367
1 361
1 300
Index
100
123
122
116
Taiwan
Volum (tone)
121 656
108 645
100 072
92 423
Index
100
89
82
76
Cota de piață
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Index
100
86
82
71
Preț mediu (EUR/tonă)
1 131
1 416
1 383
1 369
Index
100
125
122
121
China
Volum (tone)
5 198
8 980
23 209
44 651
Index
100
173
446
859
Cota de piață
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Index
100
167
447
808
Preț mediu (EUR/tonă)
1 065
1 279
1 265
1 209
Index
100
120
119
113
Turcia
Volum (tone)
32 921
29 969
34 303
36 908
Index
100
91
104
112
Cota de piață
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Index
100
88
104
105
Preț mediu (EUR/tonă)
1 133
1 466
1 383
1 382
Index
100
129
122
122
Vietnam
Volum (tone)
24 884
25 487
26 410
29 717
Index
100
102
106
119
Cota de piață
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Index
100
99
106
112
Preț mediu (EUR/tonă)
978
1 182
1 175
1 096
Index
100
121
120
112
Indonezia
Volum (tone)
25 902
30 285
24 032
24 699
Index
100
117
93
95
Cota de piață
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Index
100
113
93
90
Preț mediu
1 055
1 329
1 267
1 167
Index
100
126
120
111
Thailanda
Volum (tone)
17 548
23 510
17 103
18 952
Index
100
134
97
108
Cota de piață
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Index
100
129
98
102
Preț mediu (EUR/tonă)
1 140
1 449
1 310
1 298
Index
100
127
115
114
Alte importuri
Volum (tone)
49 272
51 282
41 074
43 120
Index
100
104
83
88
Cota de piață
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Index
100
100
83
82
Preț mediu (EUR/tonă)
1 323
1 681
1 603
1 532
Index
100
127
121
116
Sursă: Eurostat
(325)
Cea mai mare parte a importurilor (181 540 de tone, reprezentând o cotă de piață de 20,4 % în cursul perioadei de anchetă) provine din Republica Coreea, care a înregistrat o creștere a cotei sale de piață cu 4,9 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator către Uniune. Deși importurile din Taiwan au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare (- 4,1 puncte procentuale), Taiwan deținea încă o cotă de piață de 10,4 % în cursul perioadei de anchetă. Pe cea de-a patra poziție ca mărime pe lista exportatorilor (după India, care se situează pe poziția a treia) se află China, a cărei cotă de piață a crescut cu 4,4 puncte procentuale, până la un nivel de 5 %. Importurile din alte țări terțe sunt mai mici decât importurile din India, dar cantități semnificative de fibre discontinue de poliester sunt importate din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda (toate patru având o cotă stabilă de piață). În ansamblu, importurile din Turcia, Vietnam, Indonezia și Thailanda reprezintă o cotă de piață de aproximativ 12 % (12,4 % în perioada de anchetă).
(326)
Se cuvine a fi menționată în special creșterea importurilor din Republica Coreea. Importurile coreene au atins, în cursul perioadei de anchetă, un volum de trei ori mai mare decât volumul importurilor din India. Acestea au crescut cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare, iar cota lor de piață a crescut cu 4,9 puncte procentuale atingând 20,4 %. De asemenea, importurile din China au crescut puternic, cu peste 700 % în volum sau 4,4 puncte procentuale în ceea ce privește cota de piață. De asemenea, importurile din China au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune.
(327)
Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a fost rezultatul importurilor, aceasta este mai degrabă cauzată de importurile din alte surse decât India.
(328)
În urma informării părților, reclamantul a afirmat că Comisia nu a investigat și prețurile de export din China și Vietnam. Se reamintește că s-au constatat niveluri de minimis ale subvenției atât pentru China, cât și pentru Vietnam. Prin urmare, Comisia a evaluat prețurile de export pentru aceste două țări, analizând legătura de cauzalitate cu privire la efectul altor factori și, într-adevăr, nu a efectuat o evaluare cumulativă a importurilor din toate cele trei țări vizate de prezenta procedură, din moment ce s-a stabilit că subvențiile constatate în China și Vietnam au fost de minimis, astfel cum se explică la considerentele 275-277.
(329)
Reclamantul a furnizat observații cu privire la prețul mediu al importurilor din Coreea, precum și la creșterea (ușoară) în volum a acestora, între 2011 și 2012. Având în vedere creșterea de ansamblu atât în volum, cât și în ceea ce privește cota de piață a importurilor din Coreea în cursul perioadei luate în considerare, precum și faptul că prețurile sale medii sunt mai mici decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune, Comisia susține că importurile coreene reprezintă un alt factor relevant în analiza de cauzalitate.
(330)
Reclamantul a menționat, de asemenea, prețurile medii de export ale celor trei țări vizate inițial de această procedură, precum și cele din Coreea și Taiwan în perioada ianuarie-iulie 2014. Aceasta nu reprezintă, totuși, perioada luată în considerare, care începe din 2010 și durează până la sfârșitul perioadei de anchetă. Prin urmare, observația se respinge.
5.2.2. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
(331)
Volumul și valoarea medie a exporturilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 13
Performanța la export a producătorilor din Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul exporturilor (tone)
31 158
32 204
41 279
36 149
Index
100
103
132
116
Preț mediu (EUR/tonă)
1 760
1 945
1 924
1 962
Index
100
111
109
112
Sursă:
Volum: Solicitant (CIRFS)
valoare: Datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion
(332)
Industria din Uniune pune în vânzare, în afara UE, în principal produse specializate, ceea ce explică prețul mediu de vânzare mai ridicat observat pe piețele respective.
(333)
Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu aproape 30 % în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel record în 2012. Prețurile medii de vânzare au crescut în 2011 și au rămas la un nivel stabil până în perioada de anchetă.
(334)
În pofida performanței bune la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, valoarea absolută a volumelor exportate a fost relativ mică în comparație cu volumele de vânzări în Uniune. Prin urmare, efectul acestora nu a fost suficient pentru a compensa situația dificilă și prejudiciabilă de pe piața internă a Uniunii.
5.2.3. Consumul
(335)
Piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a fost de 838 397 de tone în 2010 și a atins 890 992 de tone în perioada de anchetă. Acest lucru implică o creștere a pieței cu 6 %, în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, nu a existat o scădere a cererii, care ar fi putut contribui la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.
5.2.4. Criza economică
(336)
O asociație de utilizatori, camera de comerț din una dintre țările vizate și o autoritate guvernamentală au afirmat că prejudiciul a fost cauzat de criza economică. Această argumentație este incorectă, deoarece piața Uniunii pentru fibre discontinue din poliester a crescut cu 6 %, iar prețul mediu de vânzare în Uniune a crescut, de asemenea, cu 16 %.
(337)
Camera de Comerț a remarcat, de asemenea, că în urma crizei economice cererea de fibre discontinue specializate din poliester a scăzut, în timp ce cererea de fibre discontinue de bază din poliester a crescut. Se reamintește că FDP specializate și FDP de bază au aceleași caracteristici fizice și chimice și că utilizările finale ale acestora sunt, în esență, aceleași. Este recunoscut faptul că nu toate tipurile de produse sunt interschimbabile, dar atât anchetele anterioare, cât și prezenta anchetă au stabilit că există o interschimbabilitate cel puțin parțială și o suprapunere a utilizării între diferitele tipuri de produse. Prin urmare, argumentul este respins.
5.2.5. O rată ridicată de utilizare a capacității
(338)
O autoritate guvernamentală a afirmat că prejudiciul, în ceea ce privește pierderea cotei de piață, nu ar fi putut fi cauzat de importurile subvenționate, având în vedere rata ridicată de utilizare a capacității industriei din Uniune. Rata de utilizare a capacității industriei din Uniune a crescut efectiv în cursul perioadei luate în considerare, dar în niciun moment nu s-a apropiat de limitele capacității disponibile. La nivelul său cel mai înalt, care a fost în perioada de anchetă, rata de utilizare a capacității a fost de 85,9 %. Aceasta lasă o marjă importantă pentru a crește producția. Cu toate acestea, deoarece volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor din Uniune nu a urmat tendința ascendentă în ceea ce privește consumul, pierderea cotei de piață este încă considerată ca unul dintre indicatorii pentru situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.
5.3. CONCLUZIA PRIVIND LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(339)
Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că nu este posibil să se stabilească o legătură de cauzalitate între situația prejudiciabilă a industriei din Uniune și importurile subvenționate din India. Această concluzie se bazează în primul rând pe cota de piață relativ scăzută și doar în ușoară creștere a importurilor din India (de la 6,1 % la 6,8 %) în comparație cu cota de piață a industriei din Uniune, mult mai ridicată dar încă în scădere semnificativă (de la 45,3 % la 40,2 %). În al doilea rând, importurile din anumite alte țări (Coreea, Taiwan, China) au avut un volum mai mare și/sau au crescut mai semnificativ și, prin urmare, dacă importurile au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, acest lucru trebuie atribuit importurilor din aceste țări, mai degrabă decât importurilor din India (a se vedea considerentele 325-327).
(340)
Prin urmare, legătura de cauzalitate, în sensul articolului 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, dintre importurile subvenționate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune nu a putut fi stabilită.
6. CONCLUZII
(341)
Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, dat fiind că s-a constatat că subvențiile pentru Republica Populară Chineză și Vietnam au fost de minimis și că nu s-a putut stabili o legătură de cauzalitate între prejudiciu și subvenție în ceea ce privește importurile originare din India.
(342)
Comitetul constituit în temeiul articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis o opinie,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Procedura antisubvenție privind importurile de fibre sintetice discontinue din poliester, necardate și nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filare, încadrate în prezent la codul NC 5503 20 00 și originare din Republica Populară Chineză, India și Vietnam se încheie prin prezenta.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 2014.