РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1379/2014 НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 15 от него, и Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, класирани понастоящем в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Започване на антисубсидийното разследване
(2)
На 12 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антисубсидийно разследване“) (4), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура относно вноса в Европейския съюз на някои продукти от стъклено влакно с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(3)
Процедурата бе започната от Комисията, след като на 28 октомври 2013 г. Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна („APFE“) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на някои продукти от стъклено влакно и за съществена вреда, причинена от субсидирането, които бяха сметнати от Комисията за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния антисубсидиен регламент“) Комисията съобщи на правителството на КНР преди започване на разследването, че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои продукти от стъклено влакно с произход от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани правителството на КНР на консултации с цел изясняване на положението относно съдържанието на жалбата и постигане на взаимноприемливо решение.
(5)
Правителството на КНР прие поканата за консултации, като впоследствие те се проведоха на 5 декември 2013 г. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Комисията обаче надлежно взе под внимание коментарите, направени от правителството на КНР по отношение на посочените в жалбата схеми. След провеждането на консултациите на 9 декември 2013 г. бе получено писмено изявление от правителството на КНР.
(6)
На правителството на КНР бе предложено провеждането на допълнителни консултации във връзка с допълнителните схеми, които бяха установени в хода на разследването. Правителството на КНР обаче не прие предложението, като заяви, че по отношение на тези схеми е предоставена недостатъчна информация.
3. Паралелно искане за частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки
(7)
Комисията получи искане за започване на частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки (5), обхватът на което е ограничен до проучване на вредата в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета („основния антидъмпингов регламент“). Искането е подадено на 28 октомври 2013 г. и от APFE от името на производители от Съюза, които представляват над 25 % от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно.
(8)
Като установи, че са налице достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви на 18 декември 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известие за започване на антидъмпингово частично междинно преразглеждане“) (6), започването на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент.
(9)
Един производител износител заяви, че съществуващите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета, са нищожни, доколкото се отнасят до него, и че настоящото разследване в рамките на преразглеждането по отношение на съществуващите мерки, наложени от посочения регламент, следва да бъде прекратено. Той заяви, че съществуващите мерки са в нарушение на Антидъмпинговото споразумение на СТО, тъй като на въпросния производител износител е отказано индивидуално третиране съгласно разпоредбите на член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент, така както са съществували към момента на приемане на посочения регламент. В подкрепа на твърдението си той се позовава на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 (7).
(10)
Вследствие на доклада на Апелативния орган на СТО от 28 юли 2011 г. по дело DS397 бе изменен член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент (8). Това изменение се прилага по отношение на всички разследвания, започнати след влизането му в сила на 6 септември 2012 г. Що се отнася до производителите износители, обект на мерките, които вече са били в сила преди тази дата, Комисията публикува известие на 23 март 2012 г. (9), като прикани всички производители износители от държави с непазарна икономика да поискат преразглеждане, ако считат, че мерките, които се прилагат спрямо тях, следва да бъдат преразгледани предвид горепосочения доклад на Апелативния орган. Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 бе специално упоменат в посоченото известие. Комисията не е получила подобно искане за преразглеждане от този производител износител, нито пък производителят износител е поискал междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(11)
Поради това валидността на съществуващите мерки не се поставя под въпрос и твърдението се отхвърля.
4. Разследван период и разглеждан период, прилагани към двете разследвания
(12)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РП („разглеждания период“).
(13)
Анализите на вредата, проведени в рамките на антисубсидийното и на антидъмпинговото частично междинно преразглеждане, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно, с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите в двете разследвания. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
5. Страни, засегнати от разследванията
(14)
В двете известия за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в двете разследвания. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и органите на КНР, известните вносители, доставчици и ползватели, търговци, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на двете разследвания и ги прикани да вземат участие.
(15)
На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си относно започването на двете разследвания и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
6. Изготвяне на извадка
(16)
Комисията обяви в двете известия за започване, че може да ограничи до приемлив брой производителите износители в КНР, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат разследвани, чрез подбор на извадка в съответствие с член 17 от основния антидъмпингов регламент и член 27 от основния антисубсидиен регламент.
6.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза, прилагана към двете разследвания
(17)
В двете известия за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията направи подбор на извадката въз основа на производството в Съюза и обема на продажбите на пазара на Съюза на сходния продукт по време на РП и на географското разпределение. Тази извадка се състоеше от производствените предприятия на трима производители от Съюза, разположени в Белгия, Франция и Словакия (10), които представляват около 52 % от общото производство на Съюза и 49 % от всички продажби на пазара на Съюза. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза. Комисията прикани заинтересованите страни да изразят становището си относно временната извадка.
(18)
По време на разследванията правителството на КНР изтъкна, че спрямо производителите от Съюза е приложена различна методология за изготвяне на извадката при първоначалното антидъмпингово разследване, в сравнение с прилаганата при настоящите разследвания, без това да е мотивирано. Правителството на КНР заяви i) че Комисията вече е направила подбор на извадка преди започването на разследванията, следователно Комисията е решила преди започването на разследванията, че е необходима извадка, ii) че по време на първоначалното разследване всички страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, е трябвало да предоставят информация на Комисията в рамките на 15 дни от започването на процедурата, докато в настоящия случай вече включените в извадката производители не са задължени да го направят, iii) че на страни, които са изявили желание да бъдат включени в извадката, не е била предоставена в рамките на двете известия за започване никаква информация относно това каква информация трябва да представят, за да бъдат включени в извадката, и че не е била предоставена информация относно обема на производството и продажбите, осъществявани от включените в извадката производители, iv) че използваният критерий за подбор „настоящата извадка представлява най-големият представителен обем на производителите, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време“ не е включен в член 17 от основния антидъмпингов регламент и извадка, подбрана на тази основа, не е в съответствие с посочената разпоредба.
(19)
В двете известия за започване Комисията е обяснила, че с оглед на големия брой производители от Съюза и с цел разследванията да приключат в определените срокове, тя е прибягнала до изготвянето на извадка, като в същото време е предложила изготвянето на временна извадка. Същата методология, т.е. изготвянето на извадка, е използвана и в предишното разследване. Използването на временна извадка не променя методологията, а само дава възможност за по-голяма ефективност, тъй като позволява да се спести време, като същевременно се зачита в пълна степен правото на защита. Комисията определено е дала възможност на други производители от Съюза, които считат, че са налице причини, поради които следва да бъдат включени в извадката, да се свържат с Комисията, или на всички други заинтересовани страни да представят всякаква относима информация във връзка с извадката. При окончателната извадка следва да се вземат предвид всички получени коментари, ако има такива. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на предложената извадка, временната извадка беше потвърдена. Що се отнася до второто твърдение, производителите, които бяха временно подбрани, за да бъдат включени в извадката, са попълнили стандартния формуляр за изготвяне на извадката, който съдържа необходимата информация, за да може Комисията да направи подбор на временната извадка. Стандартният формуляр за изготвяне на извадката и отговорите са достъпни за разглеждане в неповерителното досие. Що се отнася до третото твърдение, страните, които пожелаха да бъдат включени, бяха приканени да се свържат с Комисията в срок от 15 дни от датата на публикуване на двете известия за започване, и те имаха възможност да се запознаят с неповерителното досие, в което се намират стандартните формуляри за изготвяне на извадката. В тези стандартни формуляри за изготвяне на извадката се съдържа информация за обема на производството и продажбите. Четвъртото твърдение също е неоснователно, тъй като в член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент ясно се посочва най-големият представителен обем, чието разследване е възможно в рамките на наличното време.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори заявлението си относно твърдяното процесуално несъответствие при подбора на извадката от производителите от Съюза преди започването на двете процедури и изтъкна следното: i) аргументите на Комисията за спазване на сроковете на разследванията не са обосновани, тъй като в член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент ясно се предвижда подбиране на извадка след започване на двете процедури и в съответствие с коментарите в рамките на три седмици от започването на двете процедури, ii) подбирането на временна извадка е дискриминационно или необективно и би действало като демотивиращ фактор за това други производители от Съюза да заявят интереса си, и iii) Комисията не е предоставила на другите производители от Съюза триседмичен срок за заявяване на интерес.
(21)
В член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент и в член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент се посочва, че „се предпочита изготвянето на извадка след консултация и със съгласието на засегнатите страни, ако тези страни са се представили в рамките на три седмици от започването на разследването и в същия срок предоставят на разположение достатъчно информация“. Що се отнася до първото твърдение, основният антидъмпингов регламент и основният антисубсидиен регламент не възпрепятстват Комисията да предложи към момента на започване на процедурата подбирането на временна извадка, като страните се приканват да направят коментари по отношение на нея. Освен това, като се има предвид, че производителите от Съюза (или поне голяма част от тях) подкрепят жалбата, и като се вземе предвид информацията, получена от стандартните формуляри за изготвяне на извадката, Комисията е разполагала с необходимата информация по отношение на промишлеността на Съюза, за да направи подбор за временна извадка на етапа на започването на процедурата. Тази информация прави изготвянето на извадката от производители от Съюза различно от приложеното по отношение на производителите износители. Що се отнася до второто и третото твърдение, в известията за започване е посочено, че производителите от Съюза, които считат, че следва да бъдат включени в извадката, трябва да се свържат с Комисията в срок от 15 дни. Комисията не вижда по какъв начин това нарушава разпоредбите на основния регламент или може да се счита за дискриминационно, необективно и още по-малко демотивиращо.
(22)
Правителството на КНР заяви, че извадката не е представителна, тъй като в нея не е включено никакво дружество със значително производство за собствено потребление, и поради това част от местната промишленост просто не е била подложена на оценка.
(23)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката производители от Съюза определено са имали продажби за собствено потребление. Освен това правителството на КНР не е посочило кой производител от Съюза следва да бъде включен и кой следва да бъде изключен от извадката.
(24)
Един производител износител заяви, че извадката на производителите от Съюза не е представителна, тъй като нито един от включените в нея производители от Съюза не е произвеждал/продавал матове от нарязани влакна.
(25)
Включените в извадката предприятия на тримата производители от Съюза действително не са произвеждали матове от нарязани влакна, но са произвеждали матове от нишки, както и други основни видове продукти. Поради това бе счетено, че включените в извадката предприятия са представителни също и поради факта, че те са представлявали около 52 % от общото производство на Съюза, 49 % от всички продажби на пазара на Съюза и имат добро географско разпределение. Фактът, че една от многобройните разновидности на видовете продукти не е била произвеждана от включените в извадката производители от Съюза, не променя това заключение.
6.2. Изготвяне на извадка от вносители, прилагана към двете разследвания
(26)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в двете известия за започване.
(27)
Като се има предвид, че само двама несвързани вносители попълниха формуляра за извадката, изготвянето на извадка не е необходимо.
6.3. Изготвяне на извадка от производители износители в КНР, прилагана към двете разследвания
(28)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известията за започване. Освен това Комисията се обърна към Постоянното представителство на КНР в Съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(29)
Осем производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент и с член 17, параграф 2 от основния антидъмпингов регламент всички известни засегнати производители износители и органите на засегнатата държава бяха приканени да представят коментари относно временно подбраната извадка. Във връзка с това не бяха получени коментари. Поради това Комисията реши да запази предложената извадка, като всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(30)
Извадката от производители износители или групи от производители износители се състои от:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH“) и свързаните с него дружества; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH“) и Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma“). Тези три дружества се наричат „Jiangsu Changhai Group“;
-
Jushi Group Co., Ltd, и свързаните с него дружества; Jushi Group Chengdu Co., Ltd и Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Тези три дружества се наричат Jushi Group.
(31)
Извадката представляваше 78 % от общия обем на експортните продажби от КНР за Съюза по време на РП, въз основа на отговорите във формулярите за извадката.
7. Отговори на въпросника и проверки на място
(32)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, на всички китайски производители износители, които поискаха такива, както и на включените в извадката производители от Съюза, на ползвателите и търговските сдружения, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в двете известия за започване.
(33)
Отговори на въпросника бяха получени от правителството, от тримата включени в извадката китайски производители износители, от тримата включени в извадката производители от Съюза, от 14 ползватели от Съюза и от двама несвързани вносители. Отговорът на един от ползвателите обаче не бе достатъчен и това не позволи на Комисията да извърши аргументиран анализ на представените данни, въпреки изпратените няколко напомнителни писма.
(34)
Освен това едно сдружение, „Glass Alliance Europe“, представляващо стъкларската промишленост, се представи като заинтересована страна от името на своите членове и представи становище относно своята позиция.
(35)
Писмени изявления бяха получени и от няколко сдружения на ползватели, по-специално от „Danish Wind Industry Association“, „Danish Plastics Federation“ и от „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)“, както и от Siemens Wind Power AG.
(36)
Освен това коментари бяха представени от Китайската търговска камара за внос и износ на продукти на леката промишленост и на занаятчийски продукти („CCCLA“).
(37)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, вредата и интереса на Съюза. Проверки на място в съответствие с член 16 от основния антидъмпингов регламент и с член 26 от основния антисубсидиен регламент бяха извършени в правителството на КНР и в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
3B Fibreglass SPRL, Белгия;
-
Owens Corning Fibreglass France, Франция;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Словакия.
Производители износители в КНР:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
Търговци, свързани с производители износители, разположени в КНР:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE“);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC“).
Търговци, свързани с производители износители, разположени в Съюза:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
Несвързани вносители:
-
Helm AG, Германия.
Ползватели:
-
Basell Polyolefine, Германия;
-
DSM, Нидерландия;
-
DuPont de Nemours, Белгия;
-
Exel Composites, Белгия;
-
Fiberline Composites, Дания;
-
Formax, Обединено кралство;
-
Polyone, Германия;
-
Vestas Wind Systems, Дания.
(38)
Правителството на КНР заяви в обобщен вид, че правото му на защита във връзка с достъпа до досието, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е било нарушено, тъй като в неповерителното досие е липсвала информация, без да се посочи „основателна причина“ за това или да се предоставят достатъчно подробни резюмета, или по изключение не са били посочени причините, поради които не се предоставя неповерително резюме.
(39)
Комисията счита, че неповерителното досие, достъпно за разглеждане от заинтересованите страни, е съдържало достатъчно информация, за да позволи на заинтересованите страни да се запознаят с данните, които са използвани от Комисията в нейния анализ, и поради това твърдението бе счетено за неоснователно. Правителството бе уведомено за причините, поради които Комисията счита, че твърденията са неоснователни.
(40)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР, както и един производител износител заявиха още веднъж, че разпоредбата относно поверителността е използвана с твърде разширен обхват и е изисквала да бъдат оповестени видовете продукти, продавани от производителите от Съюза, както и общите количества по контролен номер на продуктите (КНП).
(41)
Комисията счита, че няма нарушение на правото на защита, тъй като в рамките на оповестяването всички производители износители са получили специфична информация за контролните номера на продуктите, произведени от включените в извадката производители от Съюза, които са били в конкуренция с КНР. Поради това твърдението беше отхвърлено.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(42)
Разглежданият продукт при двете разследвания е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета и описан в двете известия за започване, по-специално нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата („разглежданият продукт“ или „продуктите от стъклено влакно“), понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и 7019 31 00 (последният код заменя код 7019 31 10 от 1.1.2014 г.) и с произход от КНР.
(43)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(44)
Съществуват три основни вида продукти от стъклено влакно, които са обхванати от настоящата процедура - по-специално нарязани влакна (11), ровинги (12) и матове (13) (различни от стъклената вата). При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове.
2. Искания за изключване на продукти
2.1. Код по КН 7019 31 90
(45)
След публикуването на двете известия за започване CCCLA отбеляза, че в двете известия за започване е посочен код по КН 7019 31 10, докато жалбоподателят е посочил код по КН 7019 31 00, и че последният код вече не съществува. Тя заяви, че продуктите, които преди са били класирани в код по КН 7019 31 00, сега са класирани в два различни кода по КН: 7019 31 10 (мат от стъклено влакно от нишки) и 7019 31 90 (други видове мат от стъклено влакно). Като се има предвид, че настоящите разследвания обхващат някои продукти от стъклено влакно, CCCLA счита, че продуктите, класирани в код по КН 7019 31 90, а именно „мат от стъклено влакно без нишки“, следва да бъдат изключени от обхвата на разглеждания продукт.
(46)
Това твърдение не е свързано с разглеждания въпрос, тъй като не се отнася до продукта, засегнат на първо място.
(47)
Жалбоподателят се позовава на код по КН ex 7019 31 00 и изрично посочва, че матовете от стъклена вата (т.е. другите матове или матовете от стъклено влакно без нишки) са изключени. Това е причината, поради която преди кода по КН има „ех“.
(48)
Двете известия за започване са публикувани през декември 2013 г. и в тях се посочва: „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“. Като се има предвид, че от 1 януари 2012 г. продуктите, класирани преди това в код по КН 7019 31 00 са били разделени в кодове по КН 7019 31 10 и 7019 31 90, известието за започване не включва „мат от стъклено влакно без нишки“, както е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 10“.
(49)
В настоящия регламент обаче е посочено „понастоящем класирани в кодове по КН […] 7019 31 00“, като се има предвид, че двата кода по КН 7019 31 10 и 7019 31 90 са слети отново от 1 януари 2014 г., предвид факта, че код по КН 7019 31 90 е останал на практика празен (тъй като другите видове мат от стъклено влакно, а именно матовете от стъклена вата по-скоро се класират в код по КН 7019 39 00).
(50)
Поради това искането за изключване на код по КН 7019 31 90 не е от значение.
2.2. Тeкстурирани ровинги
(51)
Един ползвател поиска текстурираните ровинги (14) да бъдат извадени от обхвата на продукта поради факта, че те не се произвеждат от производителите от Съюза на стъклени влакна.
(52)
Три дружества в Съюза обаче бяха идентифицирани като производители на текстурирани ровинги с достатъчен капацитет за задоволяване на нуждите на пазара. При разследванията се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки възможните разлики в крайните приложения. Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(53)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че текстурираните ровинги следва да бъдат изключени, тъй като i) само един производител от Съюза доставя текстурирани ровинги на пазара в ограничени количества и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) поради факта, че текстурираните ровинги са различни от правите ровинги, тъй като последните имат по-добра якост в напречно направление при композитен профил, получен чрез пултрузия, и се получават чрез различен производствен процес и iii) противно на посоченото по време на първоначалното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на текстурираните ровинги.
(54)
По отношение на първото твърдение Комисията отново отбелязва, че има няколко производители в Съюза, които имат капацитет да задоволяват нуждите на пазара от текстурирани ровинги, но само една понастоящем продава този вид продукт. Аргументът на правителството на КНР, че само един производител в Съюза всъщност продава продукта, по-скоро е показател за наличието на вреда, тъй като това означава, че ползвателите са се преориентирали към други доставчици извън Съюза, по-специално от КНР.
(55)
Що се отнася до второто твърдение, процесът на производство на текстурираните ровинги е идентичен с този на „нормалните“ ровинги, с изключение на това че има един допълнителен етап на вкарване на въздух в ровинга, което изисква само относително евтино допълнително оборудване и не променя основните технически и физични характеристики на продукта. Текстурираният ровинг само изглежда до известна степен по-обемен от „нормалния“ ровинг.
(56)
По отношение на третото твърдение Комисията е възприела същия подход, както и при предишното разследване, когато текстурираните ровинги също са били част от разглеждания продукт и искането за тяхното изключване е било отхвърлено. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(57)
Поради това искането текстурираните ровинги да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
2.3. Продукти, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на КНР
(58)
Правителството на КНР поиска продуктите, по отношение на които промишлеността на Съюза не е изправена пред конкуренция от страна на китайския внос (както е посочено в неповерителната версия на жалбата във връзка със субсидирането), да бъдат извадени от обхвата на продукта. Посочените продукти са нарязани влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) и матове.
(59)
WUCS имат ограничен срок на годност и изискват по-високи транспортни разходи поради допълнителното тегло на съдържанието на вода. Въпреки това WUCS се търгуват в световен мащаб. При разследването се установи, че всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки някои разлики във външния вид и възможните разлики в крайните приложения. WUCS и матовете, подобно на другите видове на разглеждания продукт, се използват като материал за подсилване. Освен това твърдението на правителството на Китайската народна република, че някои китайски продукти от стъклено влакно все още не са налични в големи количества на пазара на Съюза, не изключва промяна в бъдещото поведение на стопанските субекти по отношение на износа на тези конкретни видове. Поради това искането тези продукти да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
(60)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че i) само един производител от Съюза произвежда WUCS и поради това вносът на такива продукти не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, ii) производителите от Съюза не са претърпели никаква вреда от горепосочените продукти, тъй като промишлеността на Съюза е заявила в публичната версия на жалбата, че може да реализира печалба над 8 % - 10 % от тези продукти, iii) факта, че WUCS имат по-високо съдържание на вода, ограничен срок на годност и се получават чрез различен производствен процес и поради това във физическо и химично отношение са различни от нормалните нарязани влакна и iv) противно на посоченото по време на предишното антидъмпингово разследване по отношение на преждите Комисията счита, че ограничената заменяемост не е фактор от значение, който да позволи изключването на WUCS и на матовете.
(61)
Първото твърдение се отхвърля, тъй като няколко производители от Съюза продават WUCS, и поради това не е изключено промишлеността на Съюза да понесе вреда по отношение на този вид продукт.
(62)
Що се отнася до второто твърдение, фактът, че някои видове продукти в определен момент във времето са рентабилни, не е достатъчна причина те да бъдат изключени. Освен това WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(63)
Що се отнася до третото твърдение, разглежданият продукт не се определя в зависимост от съдържанието му на вода. Поради това съдържанието на вода във WUCS не е основание за тяхното изключване. В допълнение процесът на производство на WUCS е същият като този за получаване на нарязани влакна за употреба при сухи процеси (DUCS), с изключение на един от производствените етапи, представляващ етапа на изсушаване.
(64)
Що се отнася до четвъртото твърдение, Комисията е възприела същия подход, както и при предишното антидъмпингово разследване, когато WUCS също са били част от разглеждания продукт. Не бяха изтъкнати аргументи, въз основа на които да се стигне до различно заключение.
(65)
Поради това искането WUCS да бъдат изключени от обхвата на продукта се отхвърля.
3. Сходен продукт
(66)
Подобно на предишното антидъмпингово разследване бе установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, както продуктите от стъклено влакно, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и употреби. Поради това тези продукти са сходни продукти за целите на настоящите разследвания по смисъла на член 1, параграф 4 от основния антидъмпингов регламент и на член 2, буква в) от основния антисубсидиен регламент.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(67)
В Дванадесетият петгодишен план за национално икономическо и социално развитие на КНР се подчертава стратегическата визия на правителството на КНР за подобряване и насърчаване на ключовите сектори, в която е включено, наред с другото, производството на продукти от стъклено влакно. По-специално в глава 9 от Дванадесетия петгодишен план се посочва следното относно преобразуването и обновяването на преработващата промишленост:
„Ние ще насочим силите си към разработването на нови материали като фотоволтаичното стъкло, свръхтънкото субстратно стъкло, специалните стъклени влакна и специалните керамични материали“
.
(68)
В раздел 3 от глава 9 на горепосочения план относно технологичното модернизиране на предприятията по-специално се заявява, че правителството на КНР „… ще насърчава предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо“.
(69)
Освен това в глава 10, раздел 1 от същия план се посочва следното:
„При производството на нови материали целта ще бъде разработването на нови функционални материали, усъвършенствани структурни материали, влакна с високи показатели и изготвени от тях композитни материали, както и основни материали с общо предназначение“
.
(70)
Значението на нововъведенията и на новите материали като цяло е ясно посочено както в „Дванадесетата петгодишна програма за нововъведения в областта на промишлените технологии“, така и в документа „Национален план за дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.)“.
(71)
Освен това в „Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“ (Решение № 9) по отношение на насърчаваната промишленост изрично е посочено „изтегляне на влакна от пещи за влакна от Е-стъкло […], разработване и производство на стъклени влакна с високи показатели и на продукти от тях“. Също така в „Каталога с насоки за отраслите с чуждестранни инвестиции“, в който се изброяват отраслите, в които се насърчават чуждестранните инвестиции (15), се посочва изрично производството на продукти от стъклени влакна и на специални стъклени влакна.
(72)
Правителството на КНР заяви, че тези планове представляват само насоки и не са обвързващи. Въпреки това в Дванадесетия петгодишен план е ясно посочено, че той е правно обвързващ:
„След обсъждане и одобрение от Националния народен конгрес настоящият план придобива правна сила“
.
(73)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че разглежданият продукт представлява единствено стандартните продукти от стъклено влакно (Е-стъкло), а не по-напредналите в технологично отношение стъклени влакна с високи показатели (стъклени влакна със специално предназначение или S-стъкло). Поради това разглежданият продукт от настоящото разследване попада извън обхвата на насърчаваните отрасли, тъй като сред тях са единствено произвеждащите специални стъклени влакна или влакна с високи показатели. Правителството на КНР се позовава, наред с другото, на Дванадесетия петгодишен план, в който се споменават само „влакната с високи показатели“ и „специалните стъклени влакна“.
(74)
На първо място, разглежданият продукт представлява някои продукти от стъклено влакно. В определението на продукта не се прави разграничение дали тези продукти са произведени от стандартни стъклени влакна (наричани по-долу Е-стъкло) или от специални стъклени влакна (S-стъкло). На второ място, нито една от заинтересованите страна не е представила искане за изключване на продукти, в което да се твърди, че специалните стъклени влакна не следва да бъдат част от обхвата на продукта. На трето място, правителството на КНР не е оспорило факта, че то е насърчавало разработването на „специални стъклени влакна“. Дори продуктите от стандартни стъклени влакна например са посочени като промишленост, по отношение на която чуждестранните инвестиции се насърчават (вж. съображение 71).
(75)
Във всеки случай дори ако се приеме, че само разработването на стъклени влакна с високи показатели (например S-стъкло) се насърчава от правителството на КНР, при разследването не бе открита никаква разлика между промишлеността за производство на стандартни стъклени влакна, от една страна, и промишлеността за производство на специални стъклени влакна, от друга страна. Напротив, всички продукти от стъклено влакно, независимо дали са изработени от Е-стъкло или от стъклени влакна с високи показатели, като S-стъкло, са произведени от една и съща промишленост за стъклени влакна. В това отношение Комисията установи по-специално, че всички включени в извадката китайски производители износители използват както стандартните стъклени влакна (Е-стъкло), така и стъклените влакна с високи показатели (например S-стъкло) в производствения си процес, и че не съществува механизъм за ограничаване на предоставената подкрепа, било то под формата на преференциални заеми или на предоставяне на права за земеползване, на една част от производството. Следователно изричното насърчаване на разработването на продукти от стъклено влакно с високи показатели не е причина от правна или фактическа гледна точка за изключване на промишлеността за производство на стъклени влакна от общата политическа стратегия за насърчаване на предприятията да повишават възможностите си за разработване на нови продукти, да увеличават технологичното съдържание и добавената стойност на своите продукти и да актуализират и усъвършенстват своите продукти по-бързо.
(76)
От гореизложеното следва, че твърдението, според което разглежданият продукт не представлява част от насърчаваната промишленост, е неоснователно и поради това се отхвърля.
(77)
Освен това в „Решение № 40 на Държавния съвет за обнародване и изпълнение на „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване““ (наричано по-долу „Решение № 40“, заедно с „Временни разпоредби за насърчаване на промишленото приспособяване“) се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на нови видове промишленост (16).
(78)
Въпреки че в Решение № 40 не се посочва изрично промишлеността за производство на стъклени влакна или по-общо промишлеността за производство на нови материали, в решението се дават указания на всички финансови институции да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти и се предвижда да бъдат провеждани „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“ (17). Поради това може да се стигне до заключението, че разпоредбите на Решение № 40 са били приложими към промишлеността за производство на стъклени влакна.
(79)
Правителството на КНР заяви, че в Решение № 40 само се предполага, че насърчаваните отрасли следва да получават кредитна подкрепа „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“, и че не може да се направи извод, че тази подкрепа следва да се оказва на преференциална основа.
(80)
Разследването показа, че включените в извадката дружества са се възползвали от политиките на преференциално кредитиране. Някои от губещите предприятия са продължили да получават финансиране при преференциални условия. Поради това Комисията отхвърля твърдението на правителството на КНР, че кредитирането на промишлеността за производство на стъклени влакна се е извършвало „в съответствие с принципите в областта на кредитирането“. Ключовият момент е, че съгласно Решение № 40 всички финансови институции трябва да предоставят кредити на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, и че тази подкрепа de facto се предоставя при преференциални условия.
(81)
Освен това в националния план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.) се поема ангажимент „да се отреди приоритетно значение на финансирането на политиките“, „да се насърчат финансовите институции да предоставят кредитиране при преференциални условия на по-значимите национални научни и технологични проекти за индустриализация“, „да се насърчат финансовите институции да подобрят и подсилят финансовите услуги за високотехнологичните предприятия“ и „да се провеждат политики на преференциално данъчно облагане за насърчаване на развитието на високотехнологичните предприятия“.
(82)
Производството на продукти от стъклено влакно попада в описанието на високотехнологично предприятие, което се доказва от броя на производителите със статут на високотехнологични предприятия и на предприятия с нови технологии в КНР. При разследването несъмнено бе установено, че някои от включените в извадката дружества са получили сертификат за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, като те биха могли да се ползват от преференциалното третиране, очертано в посочения по-горе национален план за средно- и дългосрочно развитие на науката и технологиите (2006-2020 г.).
2. Неоказване на съдействие и използване на наличните факти
2.1. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към един производител износител
(83)
По време на проверката на място в едно от дружествата в КНР бе установено, че дружеството е подменило одитирания финансов отчет, който първоначално е представило на Комисията при отговора си на антисубсидийния въпросник. Дружеството не е оповестило доброволно тази информация и наличието на различен одитиран финансов отчет беше разкрито, едва когато от дружеството бе поискано да предостави оригинален екземпляр от финансовия отчет. Освен това новият отчет бе предоставен само на китайски език. Тъй като наличието на два комплекта одитирани финансови отчети е в нарушение на Международните стандарти за одит (№ 560: относно „последващи събития“), проверяващият екип подчерта, че това е сериозен въпрос, тъй като се пораждат съмнения относно достоверността на представените финансови отчети. Дружеството обясни, че одитираните финансови отчети, подадени първоначално при отговора на въпросника, са съдържали грешки и поради това са били заменени с нова версия, изготвена от същото одиторско дружество, на която е поставена задна дата и е издадена повторно със същия пореден номер като оригиналния доклад за финансовите отчети, който е бил унищожен.
(84)
След проверката на място и след като бе представен превод на „втория“ комплект финансови отчети, Комисията изпрати писмо на дружеството, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които счита, че някои от представените във въпросника данни не могат да се считат за проверени. Дружеството беше уведомено, че Комисията може да реши да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент и му бе предоставена възможност да изрази своето становище.
(85)
Дружеството представи становището си както в писмена форма, така и по време на изслушването със служителя по изслушванията. В отговора си то посочи наличието на още един (трети) комплект одитирани финансови отчети (във формата, използван за дружествата, допуснати до борсова търговия). Макар че не изглежда да има съществени разлики между „втория“ и „третия“ комплект отчети, последният въпреки това е много по-подробен и изчерпателен. Той вече е бил изготвен и макар да е бил на разположение на дружеството по време на проверката на място (18), Комисията не е била информирана своевременно по време на проверката за съществуването на този финансов отчет. За разлика от другите финансови отчети в тази „трета“ версия са изброени изрично и подробно всички субсидии (включително тяхното правно основание), които дружеството е получило по време на РП. Поради това разглеждането на този финансов отчет по време на проверката на място би било много полезно с цел да се направи насрещна проверка на цялата предоставена информация относно индивидуалните схеми, по които дружеството е получило субсидиране.
(86)
Комплектът от одитирани финансови отчети е документ от основно значение, за да бъде възможно извършването на надлежна проверка на предоставената от дружеството информация на Комисията по отношение, наред с другото, на получените безвъзмездни средства, заемите, правата за земеползване, отсрочването на данъци и т.н.
(87)
Както е посочено по-горе, сътрудничеството от страна на дружеството не беше налице и това създаде сериозна пречка за надлежната проверка на информацията, предоставена на Комисията, поради което тя не можа да провери надлежно получената информация относно, наред с другото, равнището на получените от дружеството субсидии. Вследствие на това Комисията не можа да изготви достатъчно точни констатации, по-специално по отношение на равнището на получените субсидии.
(88)
Бе счетено, че дружеството е предоставило подвеждаща информация и не е оказало необходимото съдействие. Поради това Комисията реши да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Тъй като дружеството бе част от група, разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент бяха приложени към цялата група.
(89)
За установяването на равнището на субсидиране на групата обаче Комисията използва действителните данни на двете дружества от групата, които бяха оказали пълно съдействие и при двете разследвания, като информацията от тях бе счетена за надеждна във връзка с равнищата им на субсидиране. Що се отнася до дружеството в рамките на групата, предоставило подвеждаща информация, равнището на субсидиране бе определено въз основа на наличните факти. При установяване на равнището на субсидиране за посочения правен субект използваните от Комисията налични факти бяха най-високото равнище на субсидиране, установено за всяка схема за субсидиране за всички правни субекти, принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества, посочени в съображение 30, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(90)
След оповестяването жалбоподателят заяви, че използваната методология за определяне на равнището на субсидиране на групата не е правилна. Той изтъкна, че тъй като маржът на субсидията на групата представлява сумата от най-високите маржове на субсидията, установени за всяка схема за субсидиране за всяко от оказалите съдействие дружества, равнището би следвало да бъде много по-високо.
(91)
Това твърдение се основава на недоразумение. Методологията, използвана за изчисляване на равнището на субсидиране, описана в съображение 89 по-горе, е приложена единствено по отношение на дружеството (в рамките на групата), предоставило подвеждаща информация, а не за групата като цяло. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(92)
Дружеството, предоставило подвеждаща информация, не е изнасяло разглеждания продукт. В рамките на групата износът на разглеждания продукт се е извършвал от едно от свързаните с него дружества. Последно споменатото дружество обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата. Поради това предоставената информация бе използвана за окончателните констатации на Комисията в рамките на посочената процедура.
(93)
След оповестяването производителят износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при прилагането на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(94)
На първо място, беше заявено, че в изпратеното до дружеството писмо, в което Комисията е изложила подробно причините за предложеното прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, въобще не е споменато, че информацията относно субсидиите не е могла да бъде проверена. Следователно Комисията не може да се позове на тази аргументация в своите окончателни заключения, тъй като на дружеството не е била дадена възможност да изложи становището си по този аргумент.
(95)
Това твърдение не може да бъде прието. В това писмо Комисията изрично е посочила, че „не може да се заключи, че информацията относно равнището на субсидиите, получени от [дружеството], е била проверена“. Във всеки случай дружеството е било напълно информирано за причините за прилагането на най-добрите налични факти в документа за окончателно оповестяване и му е била предоставена възможност да изрази становището си относно тях, което то също е направило.
(96)
На второ място, производителят износител заяви, че дори и Комисията да приложи разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, тя не следва да се позовава на данните на други дружества като основа за определяне на равнището на субсидиране, а по-скоро следва да се основава на реалния комплект от одитирани финансови отчети, тъй като това все още е „най-подходящата“ и „най-уместната“ информация относно равнището на субсидиране на дружеството.
(97)
Както е обяснено в съображения 83 - 88 по-горе, Комисията има сериозни съмнения относно достоверността на представените финансови отчети и поради това тя не би могла да се основава на тях при проверката на равнището на субсидиране за различните схеми и/или програми за субсидиране, като например преференциалните заеми и правата за земеползване, получени на занижени цени. Достоверните одитирани финансови отчети определено са от решаващо значение за проверката на точността и пълнотата на предоставената информация. Поради това Комисията трябваше да прибегне до най-добрите налични факти, за да определи равнището на субсидиране, което в този случай бе проверена информация относно съответните схеми за субсидиране от други оказали съдействие субекти. Поради това твърдението се отхвърля.
(98)
Дружеството освен това заяви, че Комисията погрешно е приложила международните счетоводни стандарти („IAS“) като критерий за отхвърляне на комплекта от заверени финансови документи. Според дружеството следва да се направи разграничение между функцията на комплекта одитирани финансови отчети и значението на международните счетоводни стандарти при оценка на третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, в рамките на антидъмпинговите процедури, от една страна, и на антисубсидийните процедури, от друга страна. Нарушение на международните счетоводни стандарти не може да представлява причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(99)
Комисията отбелязва, че нарушението на международните счетоводни стандарти, което бе открито по време на разследването, само по себе си не е било причина за прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. Причината е фактът, че на Комисията са представени различни версии на комплекта от одитирани финансови отчети, което е породило съмнения относно тяхната достоверност и поради това Комисията е стигнала до заключението, че другата информация относно равнището на субсидиране не би могла да бъде проверена. Поради това твърдението се отхвърля.
(100)
Дружеството също така заяви, че използваната от Комисията методология за изчисляване на неговия марж на субсидията, състояща се в приемането на най-високата изравнителна ставка за всяка схема, установена по отношение на всеки оказал съдействие правен субект (а не всяка група) е необоснована. Дружеството заяви, че тази методология има недостатъци, тъй като дружествата в рамките на една и съща група може да решат да концентрират субсидиите в един конкретен субект в полза на цялата група.
(101)
Както е обяснено в съображение 89, при изчисляване на равнището на субсидиране в рамките на групата, Комисията е използвала действителните данни на две други дружества от групата, които са оказали съдействие при двете разследвания при изчисляване на равнището на субсидиране за цялата група. Наличните факти се отнасят само до един правен субект в рамките на групата, който е предоставил подвеждаща информация. За да определи равнището на субсидиране на правен субект в рамките на групата, Комисията е установила, че е най-целесъобразно изчисленията да се основават на същото равнище в рамките на корпоративната структура и да бъде взето предвид най-високото равнище на субсидиране, установено за всеки от правните субекти (в рамките на групата, ако е приложимо), принадлежащи към включените в извадката дружества или групи от дружества. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Прилагане на разпоредбите на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент към държавните банки
(102)
На Комисията не бе оказано съдействие от страна на държавните банки в КНР. Те бяха приканени да предоставят необходимата информация за целите на антисубсидийното разследване чрез попълване на въпросник. Поради това Комисията уведоми правителството на КНР, че смята да направи констатациите си въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент по отношение на информацията, свързана с държавните банки.
(103)
В отговор на писмото на Комисията и на последващото оповестяване правителството на КНР възрази относно прилагането на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, доколкото то засяга информацията, поискана от държавните банки. То заяви, че правителството на КНР е предоставило голямо количество информация в рамките на настоящото разследване. Комисията обаче установи, че тази информация не може да замести изцяло отговора от страна на държавните банки на специалните въпросници. Правителството на КНР не оспори факта, че държавните банки не са представили отговор на въпросника, нито че тези банки са държавна собственост. Поради това се наложи за своите констатации по отношение на държавните банки Комисията да разчита на наличните факти.
3. Разследвани схеми
(104)
Комисията изпрати въпросници на правителството на КНР, които включваха въпросници, предназначени за държавните банки, и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно схемите, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на промишлеността за производство на стъклени влакна. Бяха разследвани следните схеми:
а)
Преференциално кредитиране по политиките, гаранции и застраховки за промишлеността за производство на стъклени влакна:
-
Преференциално кредитиране по политиките
-
Програми за субсидиране под формата на експортни кредити
-
Експортни гаранции и застраховки за нови материали
-
Ползи от достъпа до офшорни холдингови дружества и изплащане на заеми от правителството
б)
Програми за отпускане на безвъзмездни средства:
-
Субсидии за развитието на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“ и за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“
-
Безвъзмездни средства от централното правителство
-
Безвъзмездни средства от субцентралното държавно управление
-
Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong
в)
Държавни доставки на ресурси на занижени цени („LTAR“)
-
Държавни доставки на електрическа енергия
-
Държавни доставки на вода
-
Държавни доставки на суровини
-
Предоставяне от държавата на земя на занижени цени
г)
Програми за освобождаване и намаляване на подоходно облагане и други преки данъци
-
Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка „Two Free, Three Half“ за предприятия с чуждестранно участие („ПЧУ“)
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ориентирани към износ ПЧУ
-
Данъчни облекчения, свързани с подоходния данък, за ПЧУ въз основа на географското им местоположение
-
Освобождаване от местен подоходен данък и програми за намалени данъчни ставки за производствени ПЧУ
-
Данъчни облекчения за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
-
Данъчни облекчения за научноизследователска и развойна дейност, провеждана от ПЧУ
-
Възстановяване на данъци за реинвестиране на печалбите на ПЧУ в експортно ориентирани предприятия
-
Преференциални данъчни програми за ПЧУ, признати за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии
-
Данъчни облекчения за високотехнологични предприятия или за предприятия с нови технологии при участието им в определени проекти
-
Преференциална данъчна политика по отношение на подоходното облагане за предприятия от Североизточния регион
-
Данъчни програми на провинция Guangdong
-
Освобождаване от данък върху доходите от дивиденти, изплащани на някои местни предприятия във връзка с дела им в други китайски предприятия
-
Намалени ставки на корпоративния данък
д)
Програми в областта на косвените данъци и вносните мита:
-
освобождаване от ДДС за използване на внесено оборудване
-
намалени ставки на ДДС при закупуване от страна на ПЧУ на оборудване, произведено в Китай
-
освобождаване от ДДС и мита за покупки на дълготрайни активи по програмата за развитие за външната търговия
4. Преференциално кредитиране по политиките, други видове финансиране, гаранции и застраховки
4.1. Заеми при преференциални условия
а) Въведение
(105)
Констатациите по отношение на държавните банки бяха направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, както е обяснено в точка В.2.2.
б) Правно основание
(106)
Кредитирането при преференциални условия в КНР е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“) (2003 г.), Общи правила относно кредитирането, публикувани от Китайската народна банка („КНБ“) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
в) Констатации от разследването
Съществуване на субсидия
(107)
Въпреки че китайските органи предоставиха твърде ограничена информация относно дяловото участие/собствеността на банките в КНР, при разследването въз основа на наличните факти се установи, че китайският финансов пазар се характеризира със значително държавно влияние и контрол. При извършването на анализа дали банките притежават, разполагат с държавна власт или я упражняват (т.е. дали са публични органи), Комисията използва цялата налична информация не само във връзка с държавната собственост в банките, но и във връзка с други характеристики, като например присъствието на държавни служители в съвета на директорите, държавното влияние и контрол върху дейностите на банките, изпълнението на държавни политики или обслужването на държавни интереси и дали банковите образувания са създадени с нормативен акт.
(108)
От наличната информация се стигна до заключението, че държавните банки, които са изцяло държавна собственост, и са със съвет на директорите, който е доминиран от правителството на КНР, имат най-голям пазарен дял и са основните участници на китайския финансов пазар. Държавните банки са обект на правни норми, които изискват от тях, inter alia, да провеждат кредитната си дейност в съответствие с нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти (19) или да отдават приоритетно значение на развитието на отраслите в областта на високите и новите технологии (20).
(109)
Друг признак за намесата на държавата на китайския финансов пазар е ролята, която КНБ играе при определянето на специфичните ограничения по отношение на начина, по който се определят и променят лихвените проценти (21). От финансовите институции се изисква да отпускат заеми при лихвени проценти, които са в определени рамки спрямо референтния лихвен процент на КНБ. За заемите, отпускани при преференциални условия, не се допуска възходящо развитие на лихвените проценти. Ограниченията по отношение на лихвените проценти по заемите и наложените прагове на лихвените проценти по депозитите водят до положение, при което банките имат гарантиран достъп до евтин капитал (поради регулирането на лихвените проценти по депозитите) и могат да отпускат заеми на избраните промишлени отрасли при изгодни лихвени проценти в съответствие с правителствената политика, при която от банките се изисква активно да подкрепят някои насърчавани и/или високотехнологични отрасли, като промишлеността за производство на стъклени влакна.
(110)
Комисията поиска разяснения от правителството на КНР относно определението и формулировката в циркуляр № 251, както и относно съществувалото преди това законодателство (Циркуляр на КНБ относно разширяването на обхвата на вариация на лихвения процент по заемите, отпускани от финансовите институции - YinFa № 250, 2003 г.). Както обаче е описано в точка В.2.2 по-горе, правителството на КНР не представи тези циркуляри. Правителството на КНР заяви обаче, че циркуляр № 250 е отменен с циркуляр № 251 и че минималният праг на лихвените проценти по кредитите е премахнат, считано от юли 2013 г., и поради това в банковия сектор няма държавна намеса.
(111)
Премахването на минималния праг на лихвените проценти по кредитите обаче е извършено по време на разследвания период. Съответно КНБ е оказвала влияние върху определянето на лихвените проценти от държавните банки през основната част от разследвания период. Освен това при разследването не бе установено наличието на някакъв непосредствен ефект от това премахване върху заемите, получени от включените в извадката производители. При всички случаи минималният праг на лихвените проценти, прилаган през разследвания период, не е единственият аргумент, поради който Комисията счита държавните банки за публични органи.
(112)
Констатациите, направени в хода на антисубсидийните разследвания относно слънчевите панели (22) и слънцезащитното стъкло (23), при които беше установено, че държавните банки в КНР действат като публични органи (вж. съображения 158 - 168 от регламента относно слънчевите панели и съображение 73 от регламента относно слънцезащитното стъкло), също така са налични факти от настоящото разследване по отношение на статута на държавните банки като публични органи. Тези факти са обобщени, както следва:
-
държавните банки имат най-голям пазарен дял и са основните участници на пазара в КНР;
-
въз основа на наличните факти държавните банки се контролират от правителството посредством собствеността в тях и административния контрол върху търговското им поведение, включително върху ограниченията по отношение на лихвените проценти, които могат да предлагат;
-
законът за банковото дело и други закони и нормативни уредби налагат на банките да отпускат заеми в зависимост от нуждите на националната икономика, да предоставят кредитна подкрепа за насърчаваните проекти и да отдават приоритет на високотехнологичните предприятия и на предприятията с нови технологии.
(113)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че държавните банки изпълняват правителствени функции от името на правителството на КНР, а именно задължително насърчаване на някои отрасли от икономиката в съответствие с държавното планиране и документите относно политиките. Обширното държавно участие в държавните банки потвърждава, че при изпълнението на своите публични функции банките се контролират от държавата. Правителството на КНР упражнява значителен контрол върху държавните банки посредством всеобхватната му намеса във финансовия сектор и изискването към държавните банки да следват неговите политики. Поради това държавните банки се считат за публични органи, защото те притежават държавна власт, разполагат с нея и я упражняват.
(114)
След оповестяването правителството на КНР оспори това заключение, като заяви, че Комисията не е посочила причините, поради които счита, че държавните банки са публични органи. Комисията е удовлетворена, че изложените в горепосочените съображения факти обосновават заключението, че държавните банки са публични органи.
(115)
Докато огромното мнозинство от заемите, получени от включените в извадката производители износители, са предоставени от държавни банки, при разследването бе установено, че малка част от заемите са предоставени от частни банки. Поради това Комисията извърши анализ относно това дали правителството на КНР упълномощава и/или възлага на частните банки в КНР да предоставят заеми при преференциални условия на производителите на стъклени влакна по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
(116)
В член 34 на Закона за банковото дело се посочва, че на банките се дават също така указания да „извършват кредитната си дейност в зависимост от нуждите на националната икономика и общественото развитие и в духа на държавните промишлени политики“ (24).
(117)
Разследването показа по отношение на включените в извадката производители износители, че лихвените проценти, прилагани от държавните и частните банки, по принцип са на много сходни равнища. Това показва, че държавните банки, които са основните действащи лица на банковия и кредитния пазар в КНР, определят равнищата на лихвените проценти и че частните банки просто се съобразяват с тези проценти, определени от държавните банки (публични органи).
(118)
При тези обстоятелства се стигна до заключението, че частните банки не определят своите проценти независимо от намесата на държавата и че стратегията относно кредитирането на частните банки се ръководи от правителството на КНР.
(119)
След оповестяването правителството на КНР оспори тълкуването на Комисията на член 34 от Закона за банковото дело, като посочи, че „Комисията намира в член 34 смисъл, който очевидно не съществува в него“. Правителството на КНР насочи вниманието на Комисията към други членове на Закона за банковото дело, а именно членове 4, 5 и 7, целта на които е да се гарантира, че заемите се отпускат без намеса и след извършване на кредитна оценка.
(120)
Комисията признава, че тези членове съществуват, но счита, че те следва да се разбират и тълкуват предвид разпоредбите на член 34. В това отношение следва да се припомни, че нито правителството на КНР, нито съответните банки или включените в извадката дружества са били в състояние да докажат, че заемите са отпускани без намеса или след извършване на съответната кредитна оценка. Напротив, при разследването бе установено, че един от производителите износители е реализирал загуби, но независимо от това е успял да получи заеми от банки при нормални лихвени проценти без каквато и да е надбавка за риск, свързан с неговото затруднено финансово положение.
(121)
Поради това Комисията стига до заключението, че правителството упълномощава и възлага на частните банки да предоставят финансиране при преференциални условия по начин, подобен на използвания от държавните банки, и поради това е налице финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а) подточка iv) от основния антисубсидиен регламент.
Специфичност
(122)
Що се отнася до банките, предоставили заеми на оказалите съдействие производители износители, мнозинството от тях са държавни банки и в крайна сметка са под контрола на правителството на КНР. Сред тях са по-големите търговски банки и банките от стратегическо значение за политиките в КНР, като Китайската банка за развитие, банка EXIM, Китайската земеделска банка, Китайската банка (Bank of China), Китайската строителна банка и Китайската промишлена и търговска банка.
(123)
Освен това Комисията отбелязва, че правителството на КНР насочва преференциалното кредитиране към ограничен брой отрасли. Например в Решение № 40 се посочва, че правителството на КНР ще подкрепя активно развитието на отрасли за производството на нови материали, а промишлеността за производство на стъклени влакна се смята за промишленост за производството на нови материали. Също така на всички финансови институции са дадени указания да предоставят кредитна подкрепа само за насърчаваните проекти - категорията, към която принадлежат и проектите в областта на стъклените влакна. В това решение се обещава да бъдат провеждани и „други преференциални политики по отношение на насърчаваните проекти“.
(124)
Правителството на КНР заяви, че Комисията погрешно се е позовала на Решение № 40, тъй като разглежданият продукт не е класифициран като насърчавана промишленост. Освен това дори да се приеме, че промишлеността е насърчавана, правителството заяви, че позоваването на Решение № 40 не може да бъде разширено, така че да обхване дадена промишленост, която не е посочена в списъка в Решение № 9 („Каталога с насоки за промишленото преструктуриране за 2011 г.“).
(125)
Включените в извадката производители износители принадлежат към категориите „насърчавани отрасли“, както е установено по-горе (съображения 67 - 76), и към „отраслите в областта на високите и новите технологии“. Освен това, противно на твърдението на правителството, специалните стъклени влакна и продуктите от тях, както и пещите за производството на Е-стъкло изрично са изброени в глава XII, точка 6 от Решение № 9 (25). Поради това твърдението е необосновано.
Полза
(126)
Налице е полза, доколкото заемите от правителството или заемите от частни органи, които правителството е упълномощило или на които е възложило тази дейност, се предоставят при по-благоприятни условия в сравнение с тези, от които получателят би могъл да се ползва на пазара.
Необходимост от използване на референтна стойност
(127)
Комисията си постави за задача да провери оценките на кредитния риск, извършени от банките, които са заели средства на включените в извадката дружества износители през разследвания период. Някои от производителите износители са работили на загуба. Въпреки това те са успели да получат заеми от банки при референтния лихвен процент, без надбавка за риск, свързан с тяхното влошаващо се финансово състояние. Поради това Комисията имаше основания да постави въпроса дали заемите, отпуснати на дружества в областта на производството на стъклени влакна, са се основавали на добросъвестна оценка на риска, и дали лихвеният процент е определен вследствие на такава оценка.
(128)
Както е обяснено по-горе, тъй като заемите, предоставени от китайските банки, показват наличие на съществена държавна намеса в банковия сектор и не отразяват лихвените проценти, които са характерни за един функциониращ банков пазар, беше конструирана подходяща пазарна референтна стойност по метода, описан по-долу. Освен това, поради липсата на съдействие от страна на правителството на КНР, Комисията прибягна и до използване на наличните факти, за да определи подходяща референтна стойност на лихвения процент.
(129)
При конструирането на подходяща референтна стойност за заемите в ренминби юани (RMB) се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара на банкови кредити и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да не се приема кредитоспособността на китайските износители такава каквато е, а да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
(130)
Това важи и за заемите в чуждестранни парични единици. Като референтна стойност бяха използвани издадените по време на РП корпоративни облигации с рейтинг „BB“ със съответни номинални стойности.
(131)
Както е обяснено по-горе, от правителството на КНР и от оказалите съдействие производители износители беше поискано да предоставят информация за кредитните политики на китайските банки и за начина на отпускане на заеми на производителите износители. Такава информация обаче не бе предоставена. С оглед на тази липса на съдействие и като се има предвид целият наличен набор от факти и в съответствие с разпоредбите на член 28, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент, се счита за целесъобразно на всички дружества в Китай да бъде даден единствено най-високият рейтинг по отношение на облигациите „Non-investment grade“ (спекулативен клас) (BB при Bloomberg), като към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка се добавят съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг.
(132)
Поради това за изчисляване на референтната стойност на лихвения процент по заемите, отпуснати на включените в извадката дружества по време на РП, бе изчислена рискова премия, като бе използвана разликата между лихвените проценти по облигациите, емитирани от дружества с рейтинг BB, и облигациите, емитирани от дружества с рейтинг AAA (който представлява кредитният рейтинг на облигациите, емитирани от КНР), така както са регистрирани от Bloomberg. Тази рискова премия след това бе добавена към публикуваните лихвени проценти на КНБ за облигациите с рейтинг BB, като се вземе предвид срокът на заемите.
(133)
Ползата за производителите износители беше изчислена като разликата между действително платената лихва през РП от дружествата и лихвата, които би била платена, ако референтната стойност на лихвения процент е била приложена към заемите. Тази полза след това бе изразена като процент от общия оборот на всеки оказал съдействие производител износител.
(134)
След оповестяването правителството на КНР заяви, че Комисията не е следвало да посочва каквато и да е референтна стойност за изчисляване на ползата, тъй като според него заемите са били предоставени при пазарни условия и поради това не е била реализирана никаква полза.
(135)
Както е обяснено в съображения 127 - 130, условията на пазара на банкови заеми в КНР са нарушени и поради това Комисията счита, че е напълно обосновано използването на референтна стойност.
(136)
Освен това правителството на КНР заяви, че изборът от страна на Комисията на тази конкретна референтна стойност не е било достатъчно мотивирано.
(137)
Комисията счита, че при конструирането на подходяща референтна стойност за заемите се счита за обосновано прилагането на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск. При положение че актуалното финансово състояние на износителите е било установено в условията на изкривявания на пазара и не съществува надеждна информация от китайските банки относно измерването на риска и определянето на кредитния рейтинг, се счита за необходимо да се приложи надбавка, която да отразява потенциалното въздействие от нарушените условия на китайския пазар върху финансовото им състояние.
г) Заключение
(138)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че по време на РП промишлеността за производство на стъклени влакна в КНР се е възползвала от заеми при преференциални условия както от държавни, така и от частни банки. Финансирането на промишлеността за производство на стъклени влакна представлява субсидия по смисъла на основния антисубсидиен регламент, тъй като е налице:
а)
финансово участие от страна на правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка i),
б)
упълномощаване и възлагане от правителството, както е посочено в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), и
в)
по този начин е реализирана полза, както се изисква в член 3, параграф 2.
(139)
С оглед на наличието на финансово участие, на полза за производителите износители и на специфичен характер, посочената субсидия е подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(140)
В член 6, буква б) от основния антисубсидиен регламент се предвижда, че ползата от заемите при преференциални условия следва да се изчисли като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Както е посочено по-горе, при липсата на аргументирана оценка на риска Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(141)
Ползата беше изчислена за РП като разликата между действително платената лихва по време на този период и лихвата, която би била платена при използване на референтната стойност.
(142)
Един от производителите износители заяви, че при изчисляването на ползата Комисията е използвала погрешен лихвен процент, който действително е платен от дружеството по един заем. Това искане беше прието и Комисията преразгледа изчислението. Преразгледаното изчисление обаче не наложи промени на установения марж на субсидията.
(143)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са, както следва:
Заеми при преференциални условия
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Други схеми за преференциално кредитиране
(144)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите схеми за преференциално кредитиране, посочени в раздел В.3 по-горе.
5. Програми за отпускане на безвъзмездни средства
(145)
По време на РП включените в извадката дружества не са се възползвали от финансово участие в рамките на програмите за известни търговски марки „Famous Brands“, за водещи китайски световни търговски марки „China World Top Brands“ и „Средства за разширяване в чужбина на промишлените отрасли в провинция Guangdong“.
5.1. Специфични програми за отпускане на безвъзмездни средства и безвъзмездни средства
а) Въведение
(146)
Включените в извадката дружества са получили еднократни безвъзмездни средства от различни публични органи на различно равнище, от които са реализирали полза по време на РП. Счита се, че тези безвъзмездни средства попадат в обхвата на твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства, тъй като в нея се твърди, че производители на стъклени влакна са получавали еднократни безвъзмездни средства от провинциалните и местните органи на управление и че те са реализирали полза, доколкото средствата са предоставяни без адекватно аргументиране.
(147)
Комисията предложи да бъдат проведени консултации с правителството на КНР по отношение на тези специфични безвъзмездни средства.
(148)
Правителството на КНР се противопостави на провеждането на консултации с твърдението, че това не би било в съответствие със Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки („Споразумението за СИМ“), тъй като такива консултации следва да се извършват преди започването на разследването, и че проверката на информацията относно всяка отделна схема би представлявало непропорционално бреме за китайските власти.
(149)
В повечето случаи тези безвъзмездни средства представляват незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на тях.
(150)
Въпреки това Комисията разследва по-специално една сравнително голяма сума безвъзмездни средства, предоставени на едно от включените в извадката дружества за целите на изграждане на общежития за неговите служители, като за тях се счита, че са свързани с твърденията в жалбата относно програмите за отпускане на безвъзмездни средства.
б) Заключение
(151)
Ad hoc характерът на безвъзмездните средства, посочени по-горе, показа ясно, че те не са били достъпни за други дружества и поради това са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Въз основа на събраните доказателства по отношение на получаването на тези безвъзмездни средства и при липсата на друга информация Комисията счете тези безвъзмездни средства за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, като по този начин е реализирана полза за засегнатия производител износител.
(152)
След оповестяването получилото безвъзмездните средства дружество заяви, че тези средства са му отпуснати за обновяване на дълготрайни активи, които се амортизират за период от 50 години. Поради това тази субсидия следва да бъде разпределена за период от 50 години, като при изчисляването на маржа на субсидията следва да се вземе предвид само 1/50 от нея, което съответства на ползата, получена по време на РП.
(153)
Дружеството не предостави никакви доказателства, обосноваващи период на амортизация от 50 години за инвестиции в дълготрайни активи - в настоящия случай става въпрос за сграда, използвана като спални помещения за персонала. Действителният срок на амортизация на дълготрайните активи на дружеството по принцип е много по-кратък и съответства на срок от 10 до 20 години. Въз основа на това ползата, произтичаща от посочените безвъзмездни средства, е пренебрежимо малка и поради това не следва да подлежи на изравнителни мерки.
6. Програми за освобождаване от преки данъци или данъчни облекчения
6.1. Програма за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) за предприятия с чуждестранно участие
а) Въведение
(154)
Програмата за две години без данъчно облагане и три години с облагане на половин ставка („two free, three half“) дава възможност на предприятията с чуждестранно участие (ПЧУ) да не плащат корпоративен подоходен данък през първите две години и да плащат само 12,5 % вместо 25 % през следващите три години.
б) Правно основание
(155)
Правното основание на тази програма е член 8 от Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия („FIE Tax Law“) и член 72 от Правилника за прилагане на Закона на Китайската народна република за подоходното данъчно облагане на предприятията с чуждестранно участие и чуждестранните предприятия. Според правителството на КНР тази програма е била прекратена съгласно член 57 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT Law“) от 2008 г. с преходен период до края на 2012 г. Поради това от законодателството става ясно, че по тази схема ще има полза през данъчната 2012 г.
в) Констатации от разследването
(156)
През финансовата 2012 г. дружествата са реализирали ползи по схемата „two free, three half“, след което, според правителството на КНР, прилагането на схемата е било преустановено. При всички положения нито едно от включените в извадката дружества не е предприятие с чуждестранно участие, което би могло да отговаря на условията за прилагане на посочената данъчна схема по време на РП.
г) Заключение
(157)
Включените в извадката дружества не са се ползвали от финансово участие в рамките на посочената програма по време на РП. При разследването освен това бе установено, че правителството на КНР действително е преустановило прилагането на схемата.
6.2. Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
а) Въведение
(158)
Тази програма позволява на дружествата, които могат да докажат, че отговарят на определен набор от критерии, да бъдат признати за „високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии“, за да получават намаление до 15 % на своя корпоративен подоходен данък в сравнение със стандартната ставка от 25 %.
б) Правно основание
(159)
Правното основание на тази програма е член 28, параграф 2 от Закона за облагането на доходите на предприятията („EIT law“) от 2008 г. и Административните мерки за определяне на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Ke Fa Huo [2008 г.] № 172), както и член 93 от Правилника за прилагане на Закона за облагането на доходите на предприятията, заедно с Известието на Държавната данъчна администрация по въпросите, свързани с облагането на доходите на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии (Guo Shui Han [2008 г.] № 985).
в) Констатации от разследването
(160)
Тази схема се прилага по отношение на високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии, които са признати като такива от правителството на КНР. За да отговарят на условията по тази схема, предприятията трябва да притежават основни неограничени права на интелектуална собственост и трябва да отговарят на определени изисквания, които са посочени в правното основание и са обобщени, както следва:
а)
тяхното производство да е включено в обхвата на продуктите в областта на високите технологии с ключова държавна подкрепа;
б)
общите разходи за научноизследователска и развойна дейност да съставляват 3 - 6 % от общите приходи от продажбите;
в)
доходът им от високотехнологични продукти и продукти на новите технологии да съставлява над 60 % от общите приходи от продажбите;
г)
служителите, ангажирани с НИРД, да съставляват 10 % от общия брой на служителите;
д)
да са изпълнени другите изисквания, определени в „Административните мерки за високотехнологичните предприятия и предприятията с нови технологии за 2008 г.“
(161)
Беше установено, че някои от включените в извадката дружества са използвали тази схема и по този начин са плащали само 15 % вместо 25 % корпоративен подоходен данък. Тези дружества са подали заявления да бъдат признати за високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии и са получили официално уведомление, че отговарят на критериите по схемата, и следователно ще имат право да попълнят данните за корпоративния данък в данъчните си декларации в съответствие с този факт.
г) Заключение
(162)
Комисията счита, че тази схема представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, тъй като се предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР, което води до реализиране на полза за засегнатите дружества. Ползата за получателите се равнява на данъчната икономия.
(163)
Тази субсидия е специфична, както е определено в член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като е ограничена до предприятия, които са сертифицирани като високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии, и които са спазили всички изисквания на административните мерки за 2008 г. Засегнатите производители износители, включени в извадката, са получили такова сертифициране. От законодателството или органа, предоставящ безвъзмездните средства, не са установени обективни критерии за допускане до схемата.
(164)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност.
(165)
Комисията не приема това твърдение. Безвъзмездните средства се предоставят само на дружества със специфични характеристики (високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии), а не на всички видове промишленост и на всички отрасли. Освен това допускането също не е автоматично, а зависи от предоставянето на сертификат за високотехнологично предприятие и предприятие с нови технологии, който се издава след процедура за преценка от страна на компетентния орган. Следователно схемата е специфична по своя характер.
(166)
Поради това Комисията счита тази субсидия за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(167)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
Високотехнологични предприятия и предприятия с нови технологии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване
а) Въведение
(168)
Тази програма дава на дружествата право на данъчни кредити за закупуване на оборудване, произведено в рамките на страната, ако даден проект отговаря на промишлените политики на правителството на КНР. Към пределното увеличаване на данъчното задължение от предходна година може да се приложи данъчен кредит до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
б) Правно основание
(169)
Правното основание на тази програма са Временните мерки за данъчен кредит по отношение на данъците върху доходите за предприятия с цел инвестиция в произведено в рамките на страната оборудване за проекти за технологично обновяване от 1 юли 1999 г. и Известие на Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политиката в областта на данъчните облекчения и освобождаването от данъци върху доходите на предприятията по отношение на техните инвестиции при закупуване на произведено в страната оборудване, № 52 [2008 г.] на Държавната данъчна администрация, в сила от 1 януари 2008 г.
в) Констатации от разследването
(170)
Правителството на КНР заяви, че тази програма е преустановена от януари 2008 г. съгласно гореспоменатото Известие № 52. При разследването обаче бе установено, че едно от включените в извадката дружества се е възползвало от нея по време на РП.
г) Заключение
(171)
Тази програма представлява субсидия съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от правителството на КНР. Тя предоставя полза на получателите съгласно член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент, равностойна на данъчните икономии. Тази субсидия е специфична съгласно член 4, параграф 4, буква б) от основния антисубсидиен регламент, тъй като данъчната икономия зависи от използването на местни вместо вносни стоки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(172)
Комисията изчисли размера на подлежащата на изравняване субсидия като разликата между размера на данъка, който обикновено се плаща по време на РП, и сумата на действително платения данък по време на РП от засегнатите дружества.
(173)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази субсидия по време на РП за Jiangsu Changhai Group, възлиза на 0,2 %.
(174)
След оповестяването един производител износител заяви, че той не отговаря на изискванията за възползване от финансово участие по схемата „данъчни облекчения, свързани с подоходните данъци, за ПЧУ, които закупуват произведено в Китай оборудване“, тъй като не е дружество с чуждестранни инвестиции. Поради това Комисията погрешно е приела, че е получил полза по тази схема въз основа на наличните факти. Той също така заяви, че е установено наличието на незначителни грешки в изчисленията. И двете твърдения бяха приети и изчислението на маржа на субсидията бе съответно преразгледано.
6.4. Други схеми за освобождаване от преки данъци или програми за данъчни облекчения
(175)
Бе проведено разследване и относно данъчните облекчения за НИРД. Тази мярка обаче е била свързана с незначителни по размер суми. Поради това Комисията не проведе по-нататъшно разследване по отношение на нея.
(176)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
7. Програми в областта на косвените данъци и вносните мита
7.1. Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Въведение
(177)
Програмата предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на ПЧУ или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. За да се ползва от освобождаването, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските власти или от Националната комисия за развитие и реформи (НКРР) в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
б) Правно основание
(178)
Правното основание на тази програма е Циркуляр на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Известие на Министерството на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация относно коригирането на определени преференциални политики относно вносните мита, Обявление на Министерство на финансите, Главно управление на митниците и Държавната данъчна администрация [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и Каталог на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия - 2008 г.
в) Констатации от разследването
(179)
Всички включени в извадката дружества са се възползвали от тази схема.
г) Заключение
(180)
Счита се, че тази програма предоставя финансово участие под формата на пропуснати приходи от страна на правителството на КНР по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), като ПЧУ и други отговарящи на условията местни предприятия се освобождават от плащане на ДДС и/или митнически такси, които иначе биха дължали. Следователно програмата води до реализиране на полза за дружествата получатели по смисъла на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Програмата е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в законодателството, съгласно което действа предоставящият субсидията орган, достъпът до нея се ограничава до предприятия, които инвестират в специфични категории дейности, определени изчерпателно от правните разпоредби и включени или в категорията на насърчаваните отрасли или в категория Б на ограничаваните отрасли съгласно Каталога с насоки за секторите за чуждестранни инвестиции и трансфер на технологии, или тези, които са в съответствие с Каталога на ключовите сектори, продукти и технологии, чието развитие се насърчава от държавата.
(181)
След оповестяването правителството на КНР оспори заключенията на Комисията с твърдението, че критериите за допустимост са обективни и се прилагат еднакво за всички дружества в КНР. Поради това те не изпълняват критерия за специфичност. Правителството на КНР обаче не посочи никакви конкретни разпоредби в законодателството, които да подкрепят неговото становище, и не предостави никакви убедителни доказателства, че правото на получаване на субсидията възниква автоматично.
(182)
Правителството на КНР, както и един от производителите износители заявиха също, че Комисията не може да налага изравнителни мерки върху всички възможни ползи от приспадане на ДДС, които може да са били получени от трите включени в извадката дружества, тъй като предоставяното в миналото освобождаване от ДДС вече не може да се ползва, считано от 2009 г. Следователно, дори ако се приеме среден период на амортизация от 5 до 10 години на въпросното внесено оборудване, възможността за възползване от твърдяната полза или би изтекла преди налагането на мерките, или е малко вероятно да е продължила да е налице през целия петгодишен период на прилагане на мерките.
(183)
Комисията отбелязва, че периодът на амортизация на част от внесеното оборудване е много по-дълъг от 10 години и в някои случаи би могъл да е 15 или 20 години. Във всеки случай Комисията не е налагала изравнителни мерки по отношение на полза, получена от закупено след 2009 г. вносно оборудване. Освен това правителството на Китайската народна република признава, че дружествата все още могат да се възползват от схемата „малко след“ налагането на мерките. Поради това този аргумент се отхвърля.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Размерът на подлежащата на изравняване субсидия се изчислява в зависимост от установената през РП полза за получателите. Приема се, че реализираната от получателите полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. С цел да се гарантира, че размерът на сумата, която подлежи на изравнителни мерки, обхваща само РП, беше изчислена реализираната полза предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на производителите износители.
(185)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РП за включените в извадката производители износители, възлиза на:
Освобождаване от ДДС и отстъпки от вносните мита за използването на вносно оборудване
Дружество/група
Процент на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Други схеми за освобождаване от косвени данъци или програми за данъчни облекчения
(186)
По време на РП включените в извадката производители износители не са се възползвали от финансово участие в рамките на останалите програми за освобождаване от косвени данъци, посочени в раздел В.3 по-горе.
8. Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени
8.1. Доставки на суровини, доставки на електроенергия, осигуряване на вода
(187)
Не бе установено наличието на субсидии, свързани със закупуването на суровини, вода или електроенергия по време на РП от включените в извадката производители износители.
8.2. Предоставяне на права за земеползване
а) Въведение
(188)
Дружествата не могат просто да закупуват земя в КНР, а могат само да закупуват право за земеползване от органите на местната власт.
б) Правно основание
(189)
Законът за управление на земята на КНР постановява, че цялата земя е собственост на народа и не може да бъде закупувана или продавана, но в него се определят условията, при които на дружествата може да се продава правото за земеползване чрез тръжни процедури с явно и тайно наддаване или покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(190)
По принцип тръжната система за продажби би позволила на пазара да определи цената на конкретно право за земеползване и следователно цената да бъде определена по независим начин. Правителството на КНР обаче заяви, че при всички случаи за всяка категория земя (земята е разпределени в категории от 1 до 15 в зависимост от качеството на парцела) то определя минимални цени, под които цената на правото за земеползване не може да пада.
(191)
Правителството на КНР също така контролира предлагането на земя, като ограничава на квотен принцип по провинции и годишно площта, за която може да се закупува право за земеползване за промишлени или жилищни цели.
(192)
Във всеки случай, що се отнася до закупените от включените в извадката производители износители права за земеползване, Комисията не откри доказателства за тръжна процедура, при която цената на правото за земеползване да е била определена по независим начин. Производителят износител, получил право за земеползване, е предложил началната цена, и тъй като е бил единственият участник в тръжната процедура, му е било предоставено правото за земеползване. След оповестяването правителството на КНР заяви, че не е съгласно с констатациите на Комисията, че няма функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР. То обаче не предостави никакви нови аргументи в подкрепа на това становище.
(193)
Констатациите от разследването потвърждават, че начинът за предоставяне и придобиване на земя в КНР е неясен и непрозрачен, а цените често са произволно определени от властите. Властите определят цените съгласно Системата за оценяване на градски терени, която ги задължава при определяне на цените на промишлените терени, освен с другите критерии, да се съобразяват с промишлената политика (29).
(194)
Също така в независимата публично достъпна информация се твърди, че земята в КНР се предоставя на цени, по-ниски от пазарните (30).
(195)
По този начин включените в извадката дружества са платили цената, определена от правителството на КНР. Правото за земеползване се предоставя при занижени цени в сравнение с пазарната референтна стойност, както е посочено в буква д) по-долу.
(196)
Положението по отношение на земята в КНР се разглежда и в работен документ на МВФ, в който се потвърждава, че предоставянето на права за земеползване на китайските промишлени отрасли не съответства на пазарните условия (31).
г) Заключение
(197)
Комисията стига до заключението, че предоставянето на права за земеползване от страна на правителството на КНР следва да се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iii) и на член 3, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент под формата на предоставяне на стоки, което води до реализиране на полза за дружествата. Тъй като при разследването не бе установено наличието на функциониращ пазар за продажба на права за земеползване в КНР, използването на външна референтна стойност (вж. буква д) по-долу) показва, че сумата, платена от включените в извадката износители, за правата за земеползване е но-ниска от пазарната цена.
(198)
Субсидията е специфична по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и буква в) от основния антисубсидиен регламент, тъй като в Решение № 40 на Държавния съвет се съдържа изискването публичните органи да гарантират, че земята се предоставя на насърчаваните отрасли, към които спада промишлеността за производство на стъклени влакна, както е подробно обяснено в съображения 67 - 82. В член 18 от Решение № 40 ясно е посочено, че отраслите, които са включени в категорията „ограничавани“, нямат право на достъп до права за земеползване.
д) Изчисляване на маржа на субсидията
(199)
Ползата е разликата между платената цена за правото за земеползване и подходяща външна референтна стойност.
(200)
Комисията счита Китайски Тайпе като подходяща външна референтна стойност поради следните причини:
а)
съпоставимото равнище на икономическото развитие, БВП и икономическата структура в Китайски Тайпе и в по-голямата част от провинциите и градовете в КНР, където са установени оказалите съдействие производители износители;
б)
географската близост на КНР и Китайски Тайпе;
в)
високата степен на развитие на промишлената инфраструктура в Китайски Тайпе и в много от провинциите в КНР;
г)
силните икономически връзки и трансграничната търговия между Китайски Тайпе и КНР;
д)
високата гъстота на населението в много от провинциите в КНР и в Китайски Тайпе;
е)
сходството между вида на земята и сделките, използвани за конструиране на съответната референтна стойност в Китайски Тайпе, с тези в КНР; както и
ж)
общите демографски, езикови и културни характеристики на Китайски Тайпе и КНР.
(201)
След оповестяването правителството на КНР оспори използването на Китайски Тайпе като референтна стойност, като заяви, че гъстотата на населението в Китайски Тайпе е много по-висока, отколкото в КНР, поради което положението по отношение на земята и цените в двете държави не е сравнимо. Комисията счита обаче, че поради множеството причини, изложени в предходното съображение, референтната стойност е избрана на разумна основа.
(202)
Освен това след оповестяването един от включените в извадката производители износители отбеляза, че използването на Китайски Тайпе не е уместно поради икономическото положение на провинцията, където той е установен, но не предложи някаква алтернатива. Той също така заяви, че физическата близост между КНР и Тайпе не следва да се счита за валиден критерий при избора на тази конкретна референтна стойност, но не успя да аргументира своето твърдение. Предвид липсата на алтернативни предложения за референтната стойност се потвърждава използването на Китайски Тайпе.
(203)
Предвид всички тези фактори Комисията стигна до заключението, че цените на правата за земеползване в КНР за включените в извадката производители износители биха били много сходни с цените на земята в Китайски Тайпе, ако преобладаваха пазарни условия.
(204)
Средните цени на земята в Китайски Тайпе за 2012 г. са взети от службата за промишлено развитие към Министерство на икономическите въпроси и са преизчислени със задна дата спрямо инфлацията и ръста на БВП, за да се фиксира референтна цена на земята за всяка календарна година. Тъй като правата за земеползване са валидни за срок от 50 години и се амортизират на тази основа, реализираната полза през РП съответства на 1/50 от разликата между референтната цена и действително платената цена.
(205)
Процентът на субсидията, установен за предоставянето на земя на занижени цени, е както следва:
Предоставяне на земя на занижени цени
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Заключение относно субсидирането
(206)
Комисията изчисли за всяка схема размера на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всеки производител износител за РП.
(207)
За да определи посочените по-долу общи маржове на субсидията, Комисията първо изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. Този процент след това бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РП.
(208)
След това размерът на субсидията на тон от разглеждания продукт, изнасян за Съюза по време на РП, бе изчислен и посочените по-долу маржове са изчислени като процент от стойността „CIF“ (стойност, застраховка и навло) на същия износ на тон.
(209)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния антисубсидиен регламент общият марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, се изчислява въз основа на общия среднопретеглен марж на субсидията, установен за оказалите съдействие производители износители, които са включени в извадката, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, подлежащ на разпоредбите на член 28, параграф 1.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Други оказали съдействие дружества
10,2 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(210)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 9, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(211)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе установено в границите от 530 000 до 580 000 тона. Комисията определи тези цифри въз основа на наличната информация относно промишлеността на Съюза, предоставена от APFE. Както е посочено в съображение 17, в извадката бяха подбрани три производствени предприятия на трима производители от Съюза, които представляват 52 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(212)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата/искането за преразглеждане, когато бяха оповестени действителните макроикономически показатели на жалбоподателите/заявителите, и на факта, че само много ограничен брой производители от Съюза не са част от жалбоподателите/заявителите, изглежда целесъобразно да не се оповестяват действителните обобщени макроикономически показатели, свързани с всички производители от Съюза, тъй като за всяка заинтересована страна би било възможно да разпознае липсващите специфични за дружествата числови стойности на неподалите жалба дружества/заявители.
(213)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР възрази по отношение на поверителното третиране и използването на диапазони от стойности за общото потребление на Съюза и за другите макроикономически данни относно показателя за вредата.
(214)
След получаването на искане в такъв смисъл и при наличието на основателна причина Комисията е задължена да опазва поверителните данни на производителите, които не са жалбоподатели. Оповестяването на точните макроикономически показатели би позволило идентифицирането на поверителните данни на такива производители и би навредило на интересите им. Поради това твърдението се отхвърля.
2. Потребление на Съюза
(215)
Комисията установи потреблението на Съюза въз основа на i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от APFE, и ii) вноса от трети държави въз основа на данните, извлечени от Евростат (COMEXT).
(216)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза (в метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо потребление на Съюза
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Индекс (2010 г. = 100)
100
97
101
103
Източник: данни, предоставени от APFE; Евростат (COMEXT)
(217)
Между 2010 г. и РП потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %.
(218)
След оповестяването на окончателните заключения един от ползвателите заяви, че потреблението на Съюза е спаднало с почти 30 % през 2009 г. В този смисъл той заяви, че увеличението от 3 % от 2010 г. насам е незначително. Комисията обаче не е определила това увеличение като значително, а е отбелязала, че потреблението се е повишило през разглеждания период.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия и субсидирания внос
(219)
Представеният по-долу анализ обхваща както дъмпинговия, така и субсидирания внос, като се вземат предвид същите включени в извадката производители в КНР и същия разследван период.
(220)
Обемът на вноса от КНР на разглеждания продукт се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в метрични тонове) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Индекс (2010 г. = 100)
65
100
72
82
86
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
110
127
132
Пазарен дял
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Индекс (2010 г. = 100)
87
100
73
81
83
Индекс (2009 г. = 100)
100
115
84
93
97
Източник: Евростат (COMEXT)
(221)
Обемът на вноса от КНР е намалял с 14 % през разглеждания период, а пазарният му дял - със 17 %. Въпреки това 2010 г. не е подходяща референтна година и тенденциите по отношение на вноса биха могли да се анализират по-точно, ако се вземе предвид и предходната 2009 г., както е показано в таблицата по-горе. 2010 г. се характеризира с наличието на значителни запаси от китайски продукти от стъклено влакно, принадлежащи на вносители от Съюза, натрупани преди налагането на временните мита през септември 2010 г. При разследването несъмнено бе установено, че през първите девет месеца на 2010 г. от КНР са били внасяни много по-големи количества от обичайните. Вносът от КНР е възлязъл на около 99 000 тона през 2009 г., докато през 2010 г. е бил над 152 000 тона, а след това е спаднал през 2011 г. до около 109 000 тона. Тенденцията ясно показва увеличаване на вноса след 2009 г. От 2011 г. обемът на китайския внос се е увеличил с 20 %, в резултат на което пазарният дял отново се е увеличил с 2 процентни пункта.
(222)
Няколко страни повториха твърденията си, че вносът от КНР и пазарният ѝ дял е намалял между 2010 г. и края на РП и че поради това не е доказано съществуването на значително увеличение на вноса, както се изисква от член 3, параграф 2 от антидъмпинговото споразумение и от член 15, параграф 2 от споразумението за СИМ. Освен това те заявиха, че 2009 г. не е подходяща референтна година поради следните причини: i) не е налице правно основание в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент и Mexico-Steel Pipes and Tubes Panel е заявил, че „разследващ орган няма право да използва времеви подгрупи в рамките на определен период“, ii) не съществуват доказателства в подкрепа на твърдението, че вносът през 2010 г. е бил резултат от натрупване на запаси и iii) данните за 2009 г. не са били разглеждани в някой от другите аспекти, свързани с оценката на вредата, поради което оценката е необективна.
(223)
Що се отнася до първото и третото твърдение, в основния антидъмпингов регламент и в основния антисубсидиен регламент, които представляват приложимото законодателство, не се посочва подробно какъв период следва да се вземе предвид с цел анализиране на тенденциите. Поради това няма причина, поради която 2009 г. да не може да бъде взета предвид с цел анализиране на тенденциите по отношение на вноса от КНР. Това не прави анализа необективен, а напротив, така се допълва анализът, направен по отношение на състоянието на промишлеността на Съюза. 2009 г. е взета предвид само по отношение на специфичните показатели за вредата, свързани с китайския внос, в допълнение към разглеждания период, както е обяснено по-горе в съображение 219. По отношение на останалите показатели за вредата няма обективна причина, поради която да не могат да бъдат взети изцяло под внимание всички години от разглеждания период.
(224)
Що се отнася до второто твърдение, ефектът от натрупването на запаси е показан много ясно в месечните данни за вноса, получени от базата данни, създадена в съответствие с член 14, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент (вж. графика 1 по-долу) (34). Преди налагането на временните мерки вносът на разглеждания продукт от КНР значително се е увеличил през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Това не съответства на подобно увеличение на потреблението, което показва, че този внос е извършен с цел натрупване на запаси в очакване на налагането на мерките. Правителството на КНР не предостави друго обяснение за това увеличение и поради това Комисията може основателно да приеме, че натрупването на запаси е извършено преди налагането на временните мерки в края на 2010 г. Това се доказва още повече от факта, че равнището на месечния внос от КНР в периода между временните и окончателните мерки (четвъртото тримесечие на 2010 г. и първото тримесечие на 2011 г.) е много ниско. Когато равнището на мерките е било понижено през окончателния етап (през март 2011 г.), месечните равнища на вноса са се увеличили отново до стабилно ниво.
Графика 1
Внос на разглеждания продукт от КНР (месечно количество)
Източник: база данни по член 14, параграф 6
3.2. Цени на дъмпинговия и субсидирания внос
(225)
Китайските цени на вноса (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променяли, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна цена CIF (EUR/тон)
911
877
892
834
Индекс (2010 г. = 100)
100
96
98
92
Източник: Евростат (COMEXT)
(226)
Китайските цени на вноса CIF (с изключение на антидъмпинговите мита, които са в сила) са се променили от 911 EUR/тон на 834 EUR/тон по време на разглеждания период. Това представлява намаление от 8 % през разглеждания период.
(227)
Правителството на КНР и един от ползвателите заявиха, че сравнението на средните цени на вноса при липсата на анализ на продуктовия асортимент, е подвеждащо. Правителството на КНР заяви също така, че по-голямата част от вноса от КНР е представлявала най-евтиният вид продукт, т.е. ровингите.
(228)
Противно на това твърдение продуктовият асортимент е взет изцяло предвид в анализа, тъй като Комисията е направила сравнение на продажните цени на китайските производители износители с цените на включените в извадката производители от Съюза за всеки от видовете продукти. Същият подход е използван при първоначалното разследване.
(229)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска китайските цени на вноса за отделните видове продукти в таблица 3, като се има предвид, че данните за всеки от видовете продукти се използват за изчисленията на маржовете на подбиването на цените и на вредата.
(230)
Средната китайска цена на вноса от таблица 3 се използва, за да се покаже тенденцията през разглеждания период. За тази цел относно показването на тенденциите е целесъобразно използването на средните цени. За определянето на подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата бяха използвани данните за всеки от видовете продукти.
(231)
С цел да се определи подбиването на цените по време на РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки от видовете продукти на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по вид на продуктите на вноса на включените в извадката китайски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите за мита, антидъмпингови мита и разходите след вноса. Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид на продуктите по отношение на сделки, извършени на едно и също равнище на търговия. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от среднопретеглената цена франко завода на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа за един голям китайски износител за Съюза марж на подбиване на цените от 2 % въпреки настоящите антидъмпингови мерки (и митата), които бяха добавени към цената на вноса. Преобладаващата част от другия внос е осъществена при равнища на цените, които са сравними с цените на Съюза.
(232)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(233)
Твърдението беше обосновано и Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител (вж. съображение 440).
(234)
Няколко страни заявиха, че не е имало значително подбиване на цените по време на РП. Те изтъкнаха, че марж на подбиване на цените от 2 % за един износител е почти равно на равнището de minimis и не може да бъде счетено за значително. Освен това те се позоваха на практиката на Комисията, при която ограничено подбиване на цените или подбиване на цените от 6 % се приема, че не оказва въздействие върху общото равнище на цените в Съюза поради ограничения обем на износа.
(235)
Въпреки настоящите антидъмпингови мита все още е налице подбиване на цените. Позоваването на практиката на Комисията е подвеждащо. В случая с „тежката калцинирана сода (натриев карбонат)“ (35) е прието, че подбиването на цената в размер на 6 % на практика не оказва въздействие върху общото равнище на цените поради ограничения обем на вноса, комбиниран с пазарен дял от 1,4 % на държавата износител. За сравнение пазарният дял на КНР през РП е между 15 % и 20 %. В случая с „някои лазерни оптични четящи системи“ (36) става дума за ограничено подбиване на цената за разглеждания внос с оглед на i) значителното увеличение на потреблението на Съюза (129 %) и ii) естеството на разглеждания продукт, който е нехомогенен с наличие на голямо разнообразие от характеристики и технически разлики и е предмет на бързо развитие на технологиите. При настоящите разследвания пазарът на разглеждания продукт е от съвсем различно естество и следователно степента на подбиване на цената трябва да се разглежда в този конкретен пазарен контекст. Разглежданият продукт е основен хомогенен продукт за подсилване и се търгува на пазар, който е доста стабилен. Такъв пазар е по-чувствителен по отношение на ценовите разлики и дори една по-малка разлика в тях може да има значително въздействие върху пазара. Поради това фактът, че не е настъпило значително подбиване на цените, не променя заключенията на Комисията. Напротив, този елемент е взет напълно предвид при оценката. При всички положения всеки случай се разглежда сам за себе си и цялостната картина по отношение на вредата се състои от много показатели, като нито един от тях не може да има решаващо значение.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(236)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(237)
Както е упоменато в съображения 17 - 25, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(238)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата и в искането за преразглеждане, както и в последващите изявления, и извърши насрещна проверка, когато бе възможно, със статистическите данни. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(239)
Макроикономическите показатели са производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране.
(240)
Микроикономическите показатели са средни единични цени, производствени разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
5. Макроикономически показатели
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(241)
Промяната в годишното производство е обичайно явление за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, което води до по-голям обем на производството през предходната година, за да се натрупат запаси, и по-малък обем на производството през годината, в която пещта не функционира по време на възстановяването. Когато дадена пещ не функционира, за да бъде възстановена, производственият капацитет през същата тази година ще бъде по-малък.
(242)
Като се имат предвид тези уговорки, може да се каже, че през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Индекс
100
103
92
95
Производствен капацитет (в тонове)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Индекс
100
101
97
96
Използване на капацитета
84 %
86 %
81 %
84 %
Индекс
100
102
95
99
Източник: данни, предоставени от APFE
(243)
В контекста на нарастващо потребление на Съюза (с 3 %) производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт е намаляло с 5 % между 2010 г. и РП. Производственият капацитет също е намалял между 2010 г. и РП с приблизително 4 %. Използването на капацитета е останало сравнително стабилно през разглеждания период, с изключение на наблюдавания спад през 2012 г.
(244)
Между 2011 г. и 2012 г. се отбелязва спад на производството с 11 процентни пункта и спад на производствения капацитет с 4 процентни пункта. Това е резултат от преструктурирането на промишлеността на Съюза и затварянето на някои от заводите ѝ. Производителят на стъклени влакна Ahlstrom е прекратил производството си в края на 2011 г., а заводът в Италия на Owens Corning Vado Ligure е затворен през 2012 г., тъй като тези дружества не са били в състояние да се възстановят от дъмпинговия внос. Промишлеността на Съюза обаче счита, че след преструктурирането и повторното установяване на равнопоставени условия на конкуренция тази промишленост може да остане жизнеспособна, което обяснява защо промишлеността на Съюза все още инвестира във възстановяването на съществуващите пещи.
(245)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията се позовава на продължителност на живота на пещите, която е по-къса от средната, и че поради това инвестициите на производителите от Съюза и/или използването на пещите са в значителна степен неефективни.
(246)
Беше доказано, че решенията на промишлеността на Съюза за възстановяването на пещите са били взети въз основа на съображения, свързани с производството и енергийната ефективност. Нищо не показва, че продължителността на живота на пещите, така както се приема от включените в извадката производители от Съюза, не представлява добра практика в промишлеността и че не е била в съответствие с изискванията на продуктовия асортимент.
(247)
Няколко страни заявиха, че трябва да бъде конкретно разгледан период, който е по-дълъг от периода от 2010 г. до РП, поради разходите за възстановяване на пещите, които биха оказали влияние върху всички макро- и микроикономически показатели. Правителството на КНР заяви, че не са били предоставени данни или информация относно годините, в които производителите от Съюза са предприели операции по възстановяването на пещи.
(248)
Възстановяването на пещите е присъщо на промишлеността и се повтаря периодично. То е от съществено значение, за да се гарантира непрекъснатост на операциите и за поддържане на капацитета. Инвестициите в научноизследователската и развойна дейност са пряко свързани с оперативния капацитет и с възможността за разработване на пригодени към нуждите на клиентите продукти. Поради това тези инвестиции не са нещо изключително за разглеждания период. Независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството. Конкретната информация за отделните дружества, свързана с операциите по възстановяване, се счита за поверителна.
(249)
Един от ползвателите заяви също така, че промишлеността на Съюза е била в състояние да избегне каквото и да било отрицателно въздействие (от субсидирания и дъмпинговия внос), тъй като използването на капацитета е останало относително стабилно през периода от 2010 г. до края на РП.
(250)
Производството на сходния продукт е непрекъснат процес, който не може да бъде адаптиран към краткосрочните колебания в търсенето. Относително стабилното използване на капацитета трябва да се разглежда в светлината на намаляващия производствен капацитет. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(251)
Обемите на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза (на пазара на Съюза), както и обемите на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) и съответните пазарни дялове през разглеждания период са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Обем на продажбите на свободния пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Индекс
100
94
96
99
Пазарен дял на продажбите на свободния пазар
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Индекс
100
96
95
97
Обем на продажбите на защитения от конкуренция пазар (на пазара на Съюза) (в тонове)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Индекс
100
114
123
121
Пазарен дял на продажбите на защитения от конкуренция пазар
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Индекс
100
117
122
118
Източник: данни, предоставени от APFE
(252)
По време на разглеждания период обемът на продажбите на свободния пазар на промишлеността на Съюза на продукти от стъклено влакно (т.е. на несвързани клиенти) леко е намалял с 1 %. Въпреки това на фона на ръста с 3 % на потреблението на Съюза това е довело до спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 58 % - 63 % през 2010 г. до 56 % - 61 % по време на РП. По-малкият обем на продажбите през 2011 г. е резултат от ефекта от натрупването на запаси от китайския внос през 2010 г., които постепенно са излезли на пазара през 2011 г.
(253)
През разглеждания период продажбите на защитения от конкуренция пазар на промишлеността на Съюза са представлявали между 11 % и 14 % от съвкупните продажби (свободен пазар и защитен от конкуренция пазар) на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Продажбите на защитения от конкуренция пазар имат тенденция към повишаване между 2010 г. и 2012 г., след което са се стабилизирали през РП. Увеличението на продажбите на защитения от конкуренция пазар между 2010 г. и 2011 г. е ограничено, ако се разглежда като абсолютни стойности.
5.3. Заетост и производителност
(254)
През разглеждания период заетостта и производителността на производителите от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Брой на служителите
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Индекс
100
97
95
89
Производителност (единица/служител)
153
163
150
164
Индекс
100
106
98
107
Източник: данни, предоставени от APFE
(255)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза се е опитвала да рационализира производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи. През разглеждания период броят на служителите действително е намалял с 11 %.
(256)
Съчетаното въздействие на промяната в броя на служителите и обема на производството през същия разглеждан период е довело до увеличаване на производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, със 7 % между 2010 г. и РП.
5.4. Растеж
(257)
Както е посочено в съображение 217 по-горе, през разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 3 %. Като се има предвид големият брой приложения на сходния продукт, промишлеността на Съюза и ползвателите очакват, че този модел на растеж ще продължи и в близко бъдеще.
5.5. Размер на дъмпинговия марж и на маржа на субсидията и възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(258)
Промишлеността на Съюза е понесла вреда вследствие на дъмпинговия внос от КНР до 2011 г., когато митата са влезли в сила. Митата, които са в сила по отношение на вноса от КНР, са замислени така, че да осигуряват равнопоставени условия, които да позволят на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от понесената вреда.
(259)
Досега обаче това не е станало. Промишлеността на Съюза понастоящем отново реализира загуби и продължава да губи пазарен дял, въпреки увеличението на потреблението в Съюза. Вносът от КНР е продължил да бъде на много ниски цени и неговият пазарен дял се е увеличил. Пазарният дял на китайския внос през разследвания период е бил 3 процентни пункта над равнището преди налагането на митата (37). Промишлеността на Съюза е преструктурирала и затворила някои от заводите си (вж. съображение 244 по-горе). Но явно не е постигнато възстановяване от предишния дъмпинг.
(260)
Предвид цените, пазарния дял и обема на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР, и като се отчетат съществуващите дъмпингови маржове (9,6 % и 29,7 %) (38), въздействието върху положението на промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(261)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, възстановяването от предишно субсидиране не е от значение за оценката.
6. Микроикономически показатели
6.1. Цени
(262)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени в Съюза на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Продажни цени на свободния пазар и на защитения от конкуренция пазар в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна единична продажна цена франко завода на свободния пазар в Съюза (EUR/тон)
1 061
1 144
1 070
1 035
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
101
98
Средна единична продажна цена франко завода на защитения от конкуренция пазар в Съюза (EUR/тон)
1 006
1 031
1 027
989
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
102
98
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(263)
Единичните продажни цени на свободния пазар са намалели с 2 % през разглеждания период. Тъй като временните мита са влезли в сила през септември 2010 г., промишлеността на Съюза е имала възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %.
(264)
Що се отнася до единичните продажни цени на защитения от конкуренция пазар (тоест трансферните цени), те са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на свободния пазар, при която промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени на защитения от конкуренция пазар през 2011 г., като след това тези единични продажни цени са намалели с 4 %.
6.2. Средни производствени разходи за единица продукция
(265)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производствени разходи за единица продукция
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/тон)
964
990
1 032
976
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
107
101
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(266)
Средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили между 2010 г. и 2012 г. След 2012 г. средните производствени разходи за единица продукция отново са намалели почти до равнището от 2010 г. Върховата стойност през 2012 г. се дължи на особеното положение по отношение на инвестициите на един от включените в извадката производители от Съюза. През целия разглеждан период средните производствени разходи за единица продукция са се увеличили само с 1 %.
(267)
Няколко ползватели заявиха, че положението на дадено дружество не следва да служи като обосновка за общи заключения. Заключението относно производствените разходи за единица продукция е, че те са относително стабилни. Върховата стойност от 2012 г. не е довела до промяна на общите заключения.
(268)
Производствените разходи за единица продукция се основават на общия обем на производството на включените в извадката производители от Съюза. Единичната продажна цена в таблица 7 се основава на продажбите в Съюза на несвързани клиенти. Следователно двата показателя имат различна основа и не са пряко съпоставими.
(269)
След оповестяването на окончателните заключения CCCLA заяви, че от първостепенна важност е Комисията да предостави достатъчно сравними данни, за да се прецени дали промяната в производствените разходи би могла да обясни лекото намаление на продажните цени на Съюза.
(270)
Тези два показателя имат различна основа и докато абсолютните стойности не са пряко сравними, то техните тенденции са такива.
6.3. Разходи за труд
(271)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на служител
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Средна работна заплата на служител (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Индекс (2010 г. = 100)
100
103
104
106
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(272)
По време на разглеждания период се наблюдава тенденция на постепенно увеличаване (+ 6 %) на средните разходи за труд на служител. Това е било в съответствие с индекса на разходите за труд в държавите, в които са разположени включените в извадката производители (39).
6.4. Материални запаси
(273)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Материални запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Запаси в края на периода (в тонове)
18 539
46 585
50 198
52 805
Индекс (2010 г. = 100)
100
251
271
285
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(274)
Запасите в края на периода първоначално се увеличават значително през 2011 г., а след това продължават да нарастват през разглеждания период.
(275)
Правителството на КНР заяви, че промените в запасите, отчетени в предоставените от APFE данни, показват наличието на недекларирани продажби, а не наличието на вреда, когато биват съпоставени с китайския внос.
(276)
Това твърдение не следва да се взема предвид. Комисията извърши анализа на микроикономическите показатели, като например равнищата на запасите, въз основа на действителните данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Разследването на включените в извадката производители от Съюза не показа наличието на недекларирани продажби.
(277)
След оповестяването на окончателните заключения един ползвател заяви, че 2010 г. не е подходяща референтна година, тъй като равнищата на запасите са били необичайно ниски в сравнение с периода от 2006 г. до октомври 2009 г. (разследвания период в рамките на първоначалното антидъмпингово разследване).
(278)
Това твърдение се отхвърля, тъй като включените в извадката субекти в рамките на настоящите разследвания са различни от включените в извадката при предишното разследване и поради това данните не са сравними. Комисията ограничи своята проверка до разглеждания период, по-специално по отношение на микроикономическите данни, и не разполага с данни по отношение на равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза през периода, предшестващ разглеждания период. Правителството на КНР заяви, че равнищата на запасите през 2011 г. също са по-високи с оглед на намалението от 3 % на потреблението на Съюза през същата година. Този елемент обаче не оказва въздействие върху тенденцията през разглеждания период.
6.5. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(279)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
- 200
- 134
Паричен поток (EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Индекс (2010 г. = 100)
100
33
- 4
45
Инвестиции (EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Индекс (2010 г. = 100)
100
126
398
421
Възвръщаемост на инвестициите
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
69
- 184
- 137
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза
(280)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3 % на -4 %.
(281)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През разглеждания период паричният поток е намалял значително (-55 %).
(282)
През разглеждания период равнището на инвестициите от страна на включените в извадката производители от Съюза е следвало възходяща тенденция. Това увеличение е по-значително през 2012 г. и през РП. Големите разходи за инвестиции са извършени с цел възстановяване на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона евро (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). В инвестициите са включени и значителни разходи за структурни инвестиции, свързани с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и периодичното възстановяване на тези дюзи.
(283)
Възвращаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала ясно отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза по време на разследвания период.
(284)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е била факт въпреки увеличеното потребление по време на разглеждания период, както е описано в съображение 217 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 244 по-горе и 337 по-долу.
(285)
При разследванията не се установи включените в извадката производители от Съюза да са се сблъскали с някакви сериозни трудности при привличането на капитал.
(286)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни отбелязаха, че равнищата на инвестиции са били толкова високи за периодите на 2012 г. и РП, че тези големи инвестиционни разходи биха могли да са причината, поради която промишлеността на Съюза е била нерентабилна през РП. Правителството на КНР заяви също така, че намалената рентабилност е свързана пряко с увеличението на производствените разходи и загубата на производство в резултат на възстановяването на пещите.
(287)
На първо място, сумата от 32 милиона евро инвестиции през РП от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. отчасти се припокрива със сумата от 30 милиона евро през 2012 година. На второ място, направените в тези периоди инвестиции са били от съществено значение за възстановяването на пещите, повтарят се периодично в рамките на стопанската дейност и се считат за извършени в нормалния ход на тази стопанска дейност, както е посочено в съображения 241 - 250. На трето място, равнището на инвестициите е оказало въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза, тъй като то създава допълнителни разходи. Основното въздействие на инвестициите обаче е отразено в счетоводния баланс, а не в отчета за приходите и разходите, който показва повтарящите се периодично стандартни амортизационни отчисления и поради това сам по себе си не може да обясни положението на реализиране на загуби. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, възстановяването на пещите е предмет на внимателно предварително планиране. Непрекъснатостта на доставките за клиентите се гарантира чрез изграждане на буферни запаси. На последно място, въздействието на тези инвестиции върху разходите и резултатите на дружеството е разпределено върху период от няколко години.
(288)
Освен това няколко страни заявиха, че i) по-високите разходи за инвестиции са отразени в по-ниската възвръщаемост на инвестициите за 2012 г. и ПР (като се има предвид, че някои от инвестициите не осигуряват незабавна възвръщаемост) и ii) че не е разумно да се вземе предвид положението през двугодишен период, който е обременен с големи инвестиции, като в заключение отбелязаха, че на тази основа положението на промишлеността на Съюза се е влошило.
(289)
Инвестициите в пещите не са нещо изключително за разглеждания период. При разследването бе установено, че от 2004 г. промишлеността на Съюза почти всяка година е правила инвестиции в пещи. Поради това независимо от разглеждания период от време ремонтирането или възстановяването на пещите винаги ще оказва въздействие върху обема на производството и върху възвръщаемостта на инвестициите. Влошаването на рентабилността на включените в извадката производители от Съюза показва, че те не са били в състояние да начисляват цени за сходния продукт, които да им позволят осъществяването на инвестиции от ключово значение за продължаването на стопанската дейност.
(290)
Правителството на КНР заяви, че даден отрасъл ще използва най-напред наличните парични средства, преди да започне да използва заети средства, и че поради това е нормално, че паричният поток се е влошил, когато включените в извадката производители от Съюза са направили значителни инвестиции през 2012 г. и през ПР. Освен това то заяви, че промишленост, която реализира загуби, не би могла да инвестира в такива мащаби като включените в извадката дружества.
(291)
Промишлеността за производство на стъклени влакна представлява световен бизнес с механизми за финансиране, които надхвърлят финансовата компетентност на включените в извадката производители от Съюза. Не е задължително инвестиционните ситуации да оказват влияние върху паричния поток. Поради това тези твърдения се отхвърлят.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(292)
Констатациите от разследванията потвърждават, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и по смисъла на член 8, параграф 4 от основния антисубсидиен регламент.
(293)
Налагането на антидъмпингови мерки е позволило на промишлеността на Съюза да повиши цените си през 2011 г. Същевременно от промишлеността на Съюза са предприети усилия за увеличаване на ефективността и производителността. Въпреки че потреблението на Съюза е нараствало, промишлеността на Съюза не е имала друг избор, освен от 2012 г. отново да намали единичните продажни цени, за да запази пазарния си дял.
(294)
Анализът на подбиването на цените (вж. съображение 231) и на тенденцията на спад на продажните цени на производителите от Съюза (вж. съображение 263) ясно показва, че производителите от Съюза са се опитали да участват в ценова конкуренция с китайския внос и са стопили разликата между цените. Въпреки това резултатът е бил силно влошаване на финансовите резултати на производителите от Съюза, като промишлеността на Съюза отчита загуби от 2012 г. насам. Това положение не може да се запази в краткосрочен до средносрочен план.
(295)
При други показатели също се наблюдава отрицателна промяна дори след налагането на мерките срещу КНР, като тези относно производството, производствения капацитет, заетостта, материалните запаси и паричния поток.
(296)
Констатациите от двете разследвания също така потвърждават, че променените обстоятелства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, а именно преструктурирането и затварянето на някои от заводите в Съюза, както е обяснено в съображение 244 по-горе, са със съществен и дълготраен характер. След затварянето на даден завод, той бива демонтиран напълно. Освен това изграждането на нова пещ е изключително капиталоемка и времеемка дейност и не може да бъде осъществено в краткосрочен план. Поради това не следва да се подценяват времето и разходите за изграждането на нов завод с пещи. Следователно преструктурирането и затварянето на някои от заводите може да се счита като факт от съществено значение и с дълготраен характер.
(297)
Няколко страни заявиха, че са били налице ясни признаци за липса на вреда. Тези твърдения са разгледани в следващите съображения.
(298)
CCCLA заяви, че един от производителите от Съюза, 3B Fibreglass, през 2012 г. е бил придобит от Binani group, и че общите резултати на промишлеността на Съюза трябва да са добри, тъй като един разумен икономически оператор не би инвестирал в промишленост, която не постига добри резултати. Тя цитира също така годишния доклад за 2013 г. на Braj Binani, в който се посочва, че „общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри“. В допълнение CCCLA също така заяви, че оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, така че промишлеността на Съюза явно не е понесла вреда.
(299)
Индийската Binani Group действително е придобила 3B Fibreglass през 2012 г. Въпреки това, независимо от индивидуалните мотиви от стопански характер на Binani Group, Комисията се позовава на констатациите си от разследването, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял и рентабилността ѝ е спаднала. Цитатът следва да бъде поставен в своя контекст и да се види целият текст: „Общите резултати на двете производствени единици в Белгия и Норвегия се считат за добри, а капацитетът бе частично ограничен, за да се отговори на по-слабото пазарно търсене. Увеличаването на производството до нормалните равнища на ефективност продължи с нормални темпове. Въпреки това средните продажби бяха на по-ниско равнище поради евтиния внос от Азия“.
(300)
Твърдението, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда, тъй като оборотът на двама производители от Съюза се е увеличил между 2010 г. и РП, е подвеждащо и неточно. При извършването на този анализ самата CCCLA се е основавала на оборота, изразен в килограми. Изготвянето на заключения единствено въз основа на по-големите количества на продажбите обаче не е правилно, тъй като в този случай не се взема предвид равнището на цените на тези продажби и следователно въздействието върху рентабилността на дружеството.
(301)
Правителството на КНР заяви, че тъй като членовете на APFE инвестират в увеличаване на капацитета в Съюза и извън него (например в КНР, Русия, Индия и Тунис), това е ясен знак за липса на вреда.
(302)
Настоящото разследване на вредата е свързано с резултатите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Както е показано в таблица 4 по-горе, капацитетът на промишлеността на Съюза се е увеличил леко през 2011 г. с 1 %, като след това е намалял с 5 процентни пункта към края на РП. Поради това няма увеличаване на капацитета в Съюза. Като се има предвид обаче, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони също се обуславя от желанието за присъствие в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда. Подобни твърдения относно големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза, са разгледани в раздела по-долу, посветен на самопричинената вреда.
(303)
Няколко страни заявиха, че липсва вреда, като се има предвид заявлението на някои производители от Съюза, че техните цени на сходния продукт ще се увеличат от януари 2014 г., за да се компенсира продължаващото нарастване на разходите за суровини, енергия и транспорт.
(304)
На първо място, равнищата на цените през 2014 г. са свързани със събития, настъпили след РП. На второ място, промишлеността на Съюза през последните години е неутрализирала по-голямата част от тези увеличения на цените чрез повишаване на производителността. Все пак се достига до точка, при която става много по-трудно да се постигне допълнително увеличаване на производителността в краткосрочен план. Като се има предвид, че през РП промишлеността на Съюза е реализирала загуби и неутрализирането на тези увеличения на цените вече не е възможно, в даден момент става неизбежно подобни увеличения да се прехвърлят на клиентите, като съществува риск от допълнителна загуба на пазарен дял. Въз основа на горепосоченото твърденията бяха отхвърлени.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(305)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграфи 6 и 7 от основния антисубсидиен регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(306)
Бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия и субсидирания внос.
1.1. Въздействие на дъмпинговия и на субсидирания внос
(307)
При разследванията се установи, че въпреки действащите антидъмпингови мерки, дъмпинговият и субсидираният внос от КНР се е увеличил като обем (32 %) по време на разглеждания период, ако 2009 се приеме за референтна година. Това е довело до увеличение на пазарния дял на КНР от 13 % - 18 % през 2009 г. на 15 % - 20 % до края на РП.
(308)
В същото време въпреки нарастването на потреблението, по време на разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 процентни пункта.
(309)
Средните цени на дъмпинговия и на субсидирания внос са намалели с 8 % между 2010 г. и РП и са били по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период.
(310)
Промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Дори след намаляването на продажните си цени, промишлеността на Съюза не е успяла да запази пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до положението да се реализират загуби.
(311)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че равнището на цените на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР заедно с увеличаването на неговия обем е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и поради това е изиграло решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(312)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че липсва анализ, който да докаже, че китайският внос е причинил определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, и че при своя анализ Комисията просто се е основавала на съвпадение във времето. Тези страни се позовават на доклада на китайската експертна група за рентгенова апаратура: „Експертната група признава, че общата взаимозависимост между дъмпинговия внос и вредата за местната промишленост може да подкрепи констатацията за наличието на причинно-следствена връзка. Въпреки това такъв анализ на съвпадението не е определящ по отношение на въпроса за причинно-следствената връзка; причинно-следствената връзка и корелацията са две отделни понятия. При обстоятелствата в конкретния случай […] въпросът за причинно-следствената връзка не се решава от такава обща констатация относно съвпадението“ (40).
(313)
Заключенията обаче се основават на анализ на подробен списък с показатели. Както е посочено по-горе в раздел Г, разглеждането на въздействието на дъмпинговия и субсидирания внос е включвало оценка на всички съответни икономически факти и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза. Много показатели показват, че положението се характеризира с наличието на вреда. При това положение единствената причина за намаляване на цените от страна на промишлеността на Съюза е с цел запазване на пазарния дял или поне предотвратяване на загуба на допълнителен пазарен дял, когато е изправена пред ценова конкуренция. След налагането на първоначалните мерки промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си през 2011 г., но през следващите години е трябвало да ги намали, като се има предвид, че производствените разходи не са се понижили. Както е представено по-подробно в съображения 320 - 335 по-долу, износът от третите държави е бил извършван предимно на високи цени през целия разглеждан период и пазарният дял на третите държави е останал относително стабилен и дори от 2011 г. е започнал да намалява. Следователно промишлеността на Съюза не е намалила цените си поради вноса от третите държави, а поради ниския дъмпингов и субсидиран внос от КНР. От 2011 г. единствено вносът от КНР се е увеличил значително, единствено вносът от КНР е отнел пазарен дял от промишлеността на Съюза и единствено цените на вноса от КНР са се понижили. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че определянето на по-ниски цени от промишлеността на Съюза и вредата, която тя е понесла, са били причинени от увеличението на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. По-долу са анализирани други фактори, които биха могли да прекъснат тази причинно-следствена връзка.
(314)
CCCLA и правителството на КНР заявиха, че липсва спад на цените или ценови натиск, тъй като „намаляването на продажните цени на производителите от Съюза не е значително, понеже максималната му стойност е само 2 % по време на разглеждания период“. Няколко страни също така заявиха, че спад с 1 % на продажбите в Съюза, нарастване с 2 % на пазарния дял на вноса от КНР и намаление с 3 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза не оправдава предложените драстични мерки.
(315)
Комисията отново отбелязва, както е посочено по-горе, че вследствие налагането на временните мита от септември 2010 г. промишлеността на Съюза е получила възможност да повиши цените си през 2011 г. Въпреки това от 2011 г. единичните продажни цени намаляват с 10 %. Следователно е ясно, че има значителен спад на продажните цени. Въпреки наличието на действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза е продължила да се сблъсква със спад в обема на продажбите, цените и пазарния дял, докато в същото време китайският внос е увеличил обема на продажбите и пазарния си дял до равнище, което е значително по-високо от това през разследвания период по време на първоначалното разследване. Обикновено след като бъдат наложени мерките, промишлеността на Съюза би трябвало да се възстанови от последиците от предишния дъмпинг или субсидиране. Този път случаят явно не е такъв. След някои признаци на възстановяване веднага след налагането на мерките, състоянието на промишлеността на Съюза допълнително се е влошило по време на разглеждания период.
(316)
Един несвързан вносител заяви, че производителите от Съюза не е трябвало да намаляват цените си до такава степен, тъй като на пазара на Съюза търсенето е по-голямо от предлагането. Правителството на КНР заяви, че спадът на продажните цени на Съюза, както и намаляването на китайските цени на вноса, не могат да се разглеждат изолирано от промените в световен мащаб в цените на разглеждания продукт и че са в съответствие с нормалните условия на пазара. Освен това правителството на КНР твърди, че Комисията не е проверила дали пазарът би позволил увеличаване на цените през 2011 г. (след налагането на мерките в рамките на предишното разследване), когато положението се разглежда в глобален контекст, и ако това е така, до каква степен това би могло да стане. Освен това Комисията неправилно е отказала да приеме доказателствата относно увеличенията на цените след РП, представени от производителите от Съюза, като правителството се позова на случаите „Слънцезащитно стъкло“ и „Персонални факс машини“ (41).
(317)
Комисията счита твърдението, че търсенето е надвишавало предлагането, за неподкрепено с доказателства. Загубата на пазарен дял и увеличаването на равнищата на запасите не показва, че търсенето е по-голямо от предлагането, а по-скоро обратното. Що се отнася до твърдението на правителството на КНР, разгледаните промени на цените са свързани с продажбите на пазара на Съюза, а не в световен мащаб. На пазара на Съюза конкуренцията между сходния и разглеждания продукт е на ценово равнище. Както е посочено по-горе, намалението на цените не може да се отдаде на фактори, различни от ценовата конкуренция (с оглед на относително постоянните производствени разходи и на потреблението на Съюза). Освен това правителството на КНР не предостави допълнителна информация за промените на цените в световен мащаб. Поради това бе решено, че твърдението не е подкрепено с доказателства. Що се отнася до твърдението за увеличенията на цените след РП, събитията след РП излизат извън обхвата на настоящото разследване. Във всеки случай не бяха представени съществени доказателства за действителните увеличения на цените, които били настъпили след РП. Поради това твърдението се отхвърля.
(318)
Освен това CCCLA заяви, че по отношение на спада с 8 % на средната китайска цена на вноса, както е посочено в съображение 226, трябва да се вземат предвид цените, коригирани със съответните мита и разходите за обработка, антидъмпинговото мито, маржът на печалба на вносителите и производствените разходи, разходите за продажба и общите и административни разходи (ПОАР), понасяни от вносителите. Тогава тези коригирани цени биха били на равнища, които са сравними с продажните цени на Съюза, както е посочено в таблица 7, и следователно биха могли да не изиграят решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(319)
За анализа на показателя CIF стойността на продажбите на производителите износители от таблица 3 се сравнява с цената франко завода на производителите от Съюза, посочена в таблица 7. Този метод е подходящ за анализ на тенденциите. За изчисляването на маржа на подбиването на цените и на вредата действително бяха използвани коригирани цени, както е обяснено в съображение 231 по-горе. В това отношение Комисията подчертава, че подбиването на цените е само един от показателите, които трябва да бъдат разгледани, но за анализа следва да бъдат взети заедно всички показатели за вредата. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2. Въздействие на други фактори
1.2.1. Внос от други държави
(320)
Обемът на вноса от трети държави, средните единични цени и пазарния дял по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу.
Таблица 12
Обем на вноса (в метрични тонове) и средни единични цени (EUR/тон)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РП
Общо трети държави
Обеми (в тонове)
128 378
182 601
183 446
174 553
Индекс (2010 г. = 100)
100
142
143
136
Пазарен дял
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Малайзия
Обеми (в тонове)
37 919
70 847
60 931
60 841
Средна цена/тон (EUR)
980
1 029
998
958
Пазарен дял
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Норвегия
Обеми (в тонове)
25 204
30 496
33 277
30 781
Средна цена/тон (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Пазарен дял
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Турция
Обеми (в тонове)
18 430
20 017
23 235
19 233
Средна цена/тон (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Пазарен дял
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Източник: Евростат (COMEXT)
(321)
Освен от КНР, разглежданият продукт се внася главно от Малайзия, Норвегия и Турция. Известни незначителни количества се внасят и от Мексико, САЩ и Тайван. За общия пазарен дял на третите държави е характерно рязко увеличаване между 2010 г. и 2011 г. След това пазарният дял е отбелязал намаление през РП.
(322)
По-голямата част от вноса от трети държави (с изключение на някои малки количества от Тайван) е извършен на значително по-високи цени от тези на китайския внос. Освен това като цяло средните цени на вноса от други държави са били по-високи от цените на промишлеността на Съюза или подобни на тях.
(323)
На Малайзия се пада най-голям дял от вноса от третите държави в Съюза (40 %). Вносът от Малайзия обаче е бил ограничен до един вид продукти от стъклено влакно, по-специално нарязани влакна. През разглеждания период делът на Малайзия на пазара на Съюза се е увеличил. Средно цените на вноса на нарязани влакна от Малайзия също са били по-високи от цените на вноса от КНР и почти толкова високи, колкото цените на промишлеността на Съюза. Освен това малайзийските цени не са попречили на нарастването между 2010 г. и 2011 г. на цените на производителите от Съюза, когато на КНР са били наложени временни мита. Ако малайзийските цени наистина са причинили съществена вреда на промишлеността на Съюза, производителите от Съюза не са могли да увеличат цените си, когато са били наложени временните антидъмпингови мита върху вноса от КНР. Вносът от Малайзия се конкурира с производството на промишлеността на Съюза, но той е бил отличаващ се със стабилност фактор през целия разглеждан период по отношение на цените, вида на продуктите и количествата.
(324)
Вносът от Норвегия представлява вторият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Норвегия на пазара на Съюза е останал непроменен. Средните цени на вноса за всеки от видовете продукти от Норвегия са били по-високи от тези на КНР. Този норвежки внос се състои предимно от ровинги и е извършен от едно-единствено дружество, принадлежащо към същата група като един от производителите от Съюза. Освен това цялото норвежко производство се продава чрез производителя от Съюза. Поради това не считаме Норвегия като конкурентна трета държава.
(325)
Вносът от Турция представлява третият по големина дял от вноса от третите държави в Съюза. През разглеждания период делът на Турция на пазара на Съюза е останал непроменен. Средно цените на вноса за всеки от видовете на сходния продукт също са били значително по-високи от тези на КНР.
(326)
Правителството на КНР заяви също така, че запасите на Съюза са се увеличили през 2011 г. след значително увеличение на вноса от трети държави, докато вносът от КНР е намалял през същата година.
(327)
Между 2010 г. и 2011 г. вносът от Китай определено е намалял и вносът от трети държави се е увеличил. Промишлеността на Съюза обаче все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г. и е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР. Вносът от трети държави е намалял след 2011 г. и поради това не може да бъде причината, поради която промишлеността на Съюза впоследствие е започнала да реализира загуби. Поради горепосочените причини има основание да се заключи, че докато част от вноса от други държави би могъл да окаже отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, то това не е било в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос от КНР и вредата за промишлеността на Съюза.
(328)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че продуктовият асортимент, използван за анализа на подбиването на цените (сравнения на цените между Китай и производители от Съюза), не е бил използван по отношение на вноса от трети държави. Правителството на КНР изрично поиска подробна информация за продуктовия асортимент на вноса от третите държави, която не може да бъде извлечена от статистическите данни на Евростат.
(329)
Комисията е взела продуктовия асортимент изцяло предвид при анализа на вноса от третите държави чрез сравняване на цените на третите държави за всеки от видовете продукти със съответните цени в Съюза за всеки от видовете продукти. Като се има предвид, че има само един производител за трите трети държави, не е възможно да се оповестят конкретни данни от съображения за поверителност.
(330)
Правителството на КНР заяви, че заключението на Комисията, че част от вноса от трети държави може да е оказал въздействие върху положението на производителите от Съюза, но не е прекъснал причинно-следствената връзка, не е обективен, нито се основава на аргументиран анализ.
(331)
Трите основни трети държави, които са изнасяли сходния продукт за Съюза, са били Малайзия, Норвегия и Турция. Както вече бе посочено по-горе, вносът от Малайзия е бил съсредоточен върху един вид продукт с равнища на цените, които са сравними с тези на промишлеността на Съюза. Норвежкият производител не се счита за конкурент от трета държава поради причините, изложени по-горе. През разглеждания период пазарният дял на турския внос е останал стабилен и сравнително малък по обем. Поради това твърдението, че вносът от трети държави е прекъснал причинно-следствената връзка, се отхвърля.
(332)
Правителството на КНР заяви също така, че Комисията е пренебрегнала въздействието на вноса от Тайван и Мексико, който показва наличие на значителни промени в цените и обемите.
(333)
Като се има предвид ограниченият обем на вноса от Тайван и Мексико, този внос не би могъл да прекъсне причинно-следствената връзка.
(334)
Освен това правителството на КНР заяви, че в своя анализ на натрупването на запаси от китайски продукти Комисията е пренебрегнала факта, че между 2010 г. и 2011 г. вносът от трети държави се е увеличил с над 40 %.
(335)
Статистическите данни (вж. съображение 224) показват, че натрупването на запаси от китайски продукти е станало през второто и третото тримесечие на 2010 г. (за потребление преди края на 2010/началото на 2011 г. поради ограничения срок на годност). Увеличението на вноса от трети държави е регистрирано през 2011 г. след погасяването на ефекта от натрупването на запаси и когато мерките срещу вноса от КНР са влезли в сила, което се е оказало от полза за производителите от трети държави. Поради това твърдението се отхвърля.
1.2.2. Производствени разходи
(336)
Няколко страни заявиха, че увеличението на производствените разходи на промишлеността на Съюза главно поради увеличението на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал, е оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Една от страните също така изтъкна факта, че клиентите не връщат бобините, като важен фактор при формиране на разходите, без да представи допълнителна информация относно въздействието по отношение на разходите. Тя подкрепи тези твърдения чрез цитиране на производителите от Съюза, че те действително са изправени пред увеличение на разходите.
(337)
Промишлеността на Съюза определено бе изправена пред увеличение на разходите за суровини, енергия, транспорт и персонал. Както обаче може да се види от таблица 8 по-горе, средните производствени разходи на промишлеността на Съюза на тон са се увеличили само с 1 % между 2010 г. и РП. Това означава, че промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира по-голямата част от увеличението на разходите чрез увеличаване на ефективността и по-голяма производителност. Поради това се стигна до заключението, че увеличението на производствените разходи не е допринесло за вредата и следователно не е прекъснало причинно-следствената връзка.
(338)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни повториха твърденията си, без да изтъкнат нови аргументи.
1.2.3. Промяна на потреблението
(339)
Както е посочено по-горе, потреблението на Съюза е нараснало с 3 % между 2010 г. и РП. Очаква се потреблението да се увеличи още повече, предвид новите приложения, при които намира употреба сходният продукт, както бе посочено от промишлеността на Съюза и от голям брой ползватели. Промишлеността на Съюза обаче не е могла да запази пазарния си дял и е загубила част от него, докато дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е увеличил пазарния си дял от 2011 г. насам. Ето защо промените в потреблението в Съюза не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия и субсидирания внос от КНР.
1.2.4. Недостатъчен производствен капацитет и запаси в Съюза
(340)
Правителството на КНР заяви, че вредата, ако има такава, е причинена от недостатъчния производствен капацитет на производителите от Съюза. Правителството на КНР се позовава на редица финансови отчети на производителите от Съюза. Във финансовите отчети за 2010 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „ограниченият ни производствен капацитет не ни позволи да разширим пазарния си дял“ и „ни принуди да се справяме с промените в търсенето от страна на нашите клиенти с ограничено равнище на материални запаси“. Във финансовите отчети за 2011 г. на 3B Fibreglass се посочва, че „признаците за възстановяване на икономиката през 2010 г. се потвърдиха през първото полугодие на 2011 г., но тъй като равнищата на ефективност на производството на дружеството бяха по-слаби от очакваното през първото тримесечие, това не ни позволи да се възползваме изцяло от активизирането на икономическата дейност и ни накараха да ограничим договорните си ангажименти през 2011 г.“ Във финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess се посочва, че „през 2011 г. производството на стъклени влакна в Lanxess се извършваше с максималния капацитет“ и „през второто тримесечие на 2012 г. планираното извеждане от експлоатация на пещ 1 ще трае почти 10 седмици, така че през 2012 г. годишното производство ще бъде с 14 % по-малко“.
(341)
Равнището на запасите през 2010 г. наистина е било ниско, вж. таблица 10 по-горе. Това се е дължало на намаление на производството през 2009 г., когато няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР (42). Промишлеността на Съюза обаче е увеличила равнищата си на запаси с над 150 % през 2011 г. и оттогава продължава да ги увеличава. Позоваването на заявленията относно донякъде оскъдните количества на материалните запаси само за 2010 г. не е уместно; вместо това следва да се определи тенденцията за целия разглеждан период.
(342)
Освен това в някои части от цитираните текстове се прави позоваване на намалени равнища на ефективност на производството в резултат от ремонтиране/възстановяване на пещите. Както е обяснено в съображение 241 по-горе, това ремонтиране/възстановяване е присъщо за този отрасъл и е обичайно създаването на запаси предвид ремонта/възстановяването на дадена пещ, които да позволят да продължи снабдяването на основните клиенти.
(343)
Освен това промишлеността на Съюза би могла да инвестира в допълнителен капацитет при наличие на равнопоставени условия на конкуренция, позволяващи на промишлеността на Съюза да реализира печалба, която да обосновава и да дава възможност за разширяване на капацитета.
(344)
Производственият капацитет и запасите на Съюза не се считат за недостатъчни и поради това не биха могли да са допринесли за вредата, така че не са могли да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.5. Въздействие на икономическата криза
(345)
Няколко страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето от страна на промишлените отрасли на ползвателите (като автомобилната промишленост и пазара на вятърна енергия).
(346)
Правителството на КНР цитира няколко производители от Съюза, като например финансовите отчети за 2010 г. на European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF“), в които се посочва, че „този спад отчасти се обяснява с голямата зависимост на тази дейност от пазара на вятърна енергия, като неговото състояние продължи да се влошава поради трудностите за участниците на този пазар да финансират нови проекти“, финансовите отчети за 2011 г. на Lanxess, в които се посочва, че „след въвеждането на антидъмпинговите мерки срещу китайския внос Lanxess получи възможност да повиши своите продажни цени. През втората половина на 2011 г. обаче отбелязваме намаление с 16 % в сравнение с 2010 г. поради низходящата тенденция в развитието на икономиката“, и финансовите отчети за 2012 г. на EOCF, в които се посочва, че оборотът за 2012 г. „се дължи главно на продължаващата икономическа криза, която не ни позволява да работим с пълен капацитет“.
(347)
Между 2010 г. и 2011 г. при потреблението на Съюза на продукти от стъклено влакно действително се наблюдава спад от 3 %. До края на РП обаче потреблението на Съюза отново се е увеличило с 6 процентни пункта.
(348)
Цитираният текст, че едно от дружествата е трябвало да намали цените си с 16 % през втората половина на 2011 г. в сравнение с 2010 г. дава само частична представа за положението през 2011 г. При разследването бе установено увеличение с 8 % на единичната цена за цялата 2011 г. (в сравнение с 2010 г.).
(349)
Освен това докато промишлеността на Съюза все още е била рентабилна през 2010 г. и 2011 г., тя е започнала да реализира загуби след това, което съвпада с увеличението на дъмпинговия и на субсидирания внос от КНР, подбил цените на промишлеността на Съюза.
(350)
Икономическият спад между 2010 г. и 2011 г. би могъл да се приеме като допринасящ за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Икономическият спад обаче не обяснява реализирането на загуби от страна на промишлеността на Съюза през 2012 г. и РП. Основните загуби са настъпили едва след икономическия спад в период, когато потреблението отново е нараствало.
(351)
По отношение на цитирания текст от Owens Corning за 2011 г. е важно да се отбележи, че той идва от EOCF, което представлява търговска единица на Owens Corning за всички негови предприятия в Европа и Близкия изток. Освен сходния продукт EOCF през този период е продавало също продукти от нетъкан текстил, тъкани, покривни продукти (покривни шиндри (shingles)) и изолационни продукти, които не са обхванати от процедурата. Поради това цитираният текст не се отнася конкретно за сходния продукт на пазара на Съюза.
(352)
Що се отнася до цитирания текст от Owens Corning за 2011 г., той се отнася конкретно до осъществяваното от EOCF производство на тъкани в една от неговите фабрики. Като се има предвид, че тъканите не са част от сходния продукт, посоченият цитиран текст не се отнася към разглеждания случай.
(353)
Предвид горепосочените обстоятелства икономическият спад може да е оказал отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, но не до такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
1.2.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР
(354)
Някои от страните заявиха, че вредата е причинена по-скоро от остарялата технология на промишлеността на Съюза в сравнение със съвременните технологии, прилагани от китайските производители износители, отколкото от дъмпинга или субсидирането на разглеждания продукт.
(355)
При разследването обаче се потвърди, че промишлеността на Съюза също използва съвременни производствени процеси. Поради това твърдението, че състоянието на използваната от промишлеността на Съюза технология е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.7. Самопричинена вреда
(356)
Няколко страни заявиха, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като i) цените, предлагани от производителите от Съюза през 2014 г., са били по-ниски от офертите, които тези страни са получавали от китайските производители износители, ii) инвестициите, направени от заявителите през последните години, са в противоречие с наличието на вреда, тъй като големите инвестиции са трудно съвместими с представата за понасяща вреда промишленост, но същевременно не са позволили постигането на по-голям пазарен дял на промишлеността на Съюза, iii) инвестициите, направени от заявителите, може да са били свързани с преструктуриране и изграждане на допълнителен капацитет за производство на „погрешни“ продукти от стъклено влакно, например на продукти, за които има по-ограничено търсене, а не например за нарязани влакна, за които страните твърдят, че е имало значително търсене и всъщност потенциален недостиг на предлагането в Съюза.
(357)
По отношение на първото твърдение относно по-ниските цени, предлагани от производителите от Съюза, следва да се отбележи, че то се отнася до събитие, настъпило след РП, така че не бе възможно да се вземат предвид равнищата на цените през 2014 г. Освен това, като се има предвид, че пещите функционират на 24-часов режим и че намаляването на производството е много скъпа операция, промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял чрез продажби на по-ниски цени, като е продължила да покрива част от постоянните си разходи.
(358)
Предвид големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза пред последните години, следва да се припомни, че при тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8 - 13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи. Поради това тези инвестиции са присъщи на промишлеността и са необходими за поддържане на настоящия капацитет. Инвестициите, заделяни за научноизследователска и развойна дейност, също така са необходими, за да се остане на пазара и да се отговаря на нуждите на клиентите.
(359)
По отношение на третото твърдение относно предполагаемите „погрешни“ инвестиции за продукти, различни от нарязани влакна, следва да се отбележи, че i) промишлеността на Съюза се е преструктурирала с цел да бъде в състояние да предлага широка гама от продукти. Не бяха представени доказателства, че такъв вид преструктуриране не е било икономически жизнеспособно, и ii) прекратеното производство на нарязани влакна, настъпило вследствие на преструктурирането през последните години, е било прехвърлено в друг производствен обект, който е бил преоборудван за тази цел.
(360)
Правителството на КНР заяви, че производителите от Съюза са поддържали запаси от внос от трети държави и цитира текст от финансовите отчети за 2011 г. на един от производителите от Съюза, в който се посочва следното: „Стоковите материални запаси (в размер на 21,4 милиона евро към 31 декември 2011 г.) се увеличават вследствие на световното забавяне на растежа в нашата област на стопанска дейност през втората половина на годината, като запасите се състоят до 75 % от готови продукти, внесени от дружества от […] [нашата] група извън Европа, а останалата част се състои предимно от материали и продукти, необходими за свързаната с тъканите дейност“.
(361)
Увеличението на отчетените за 2011 г. равнища на запасите на този производител от Съюза се обяснява с натрупването на запаси за снабдяване на един от неговите заводи извън ЕС, когато през 2012 г. в него е извършено възстановяване на пещ. Не би се наложило извършването на внос от други заводи извън ЕС, ако продуктите за завода извън ЕС е могло да бъдат произведени в Съюза.
(362)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР поиска да се поясни дали този внос е бил с произход от КНР, или от други държави, и какви са били неговите обеми. Включените в извадката производители от Съюза обаче не са купували разглеждания продукт от КНР през разглеждания период.
(363)
Правителството на КНР заяви също така, че вредата би могла да бъде самопричинена, тъй като производителят от Съюза - 3B Fibreglass, е решил да възстанови запасите за BASF през 2011 г. в момент, когато производството е било недостатъчно. То цитира следния текст от финансовите отчети на 3B Fibreglass за 2011 г.: „да възстанови запасите ни за BASF и да извърши ремонта в студено състояние на пещ № 2.“
(364)
Нормалното поведение в бизнеса обаче е да се подсигурят запаси, за да бъде възможно изпълнението на договорните задължения към ключовите клиенти. Освен това в цитирания текст също така се прави позоваване на планирания ремонт на пещта, за който се изисква да се направят запаси, за да бъде възможно извършването на доставки към клиентите (и изпълнението от страна на 3B на договорните споразумения за доставки на клиентите) по време на ремонта.
(365)
Предвид горепосоченото твърдение за самопричинена вреда, която е прекъснала причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
1.2.8. Експортни продажби на производителите от Съюза и преместване с цел по-голяма близост до пазарите
(366)
Правителството на КНР заяви, че твърдяната вреда, ако има такава, е причинена от решението за преместване на мястото, където са разположени промишлените предприятия на ползвателите. То добавя, че това не е станало само на равнището на Съюза, а и в световен мащаб. Правителството на КНР посочва, че производителят от Съюза P + D е разширил дейността си в Русия и Индия, производителят от Съюза 3B е разширил дейността си в Тунис, производителят от Съюза PPG е разширил дейността си в КНР, а производителят от Съюза Ahlstrom е преместил производството си от Европа в КНР в началото на 2011 г., за да обслужва по-добре отбелязващите растеж пазари на вятърна енергия в Азия и по-специално в КНР.
(367)
Като се има предвид, че голям брой производители на стъклени влакна са многонационални дружества, не е изненадващо, че те също инвестират извън Съюза, когато има възможност за развиване на стопанска дейност. Инвестирането в допълнителен капацитет извън Съюза се прави, за да се удовлетворят нуждите на нововъзникващите пазари и с оглед на възможността за реализиране на печалба. Изграждането на заводи в посочените региони определено се вписва в рамките на присъствието в близост до тези клиенти. Бизнес решението обаче дали да се изгради завод извън Съюза или не е напълно отделно от факта, че производителите от Съюза понасят вреда.
(368)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР повтори твърдението си, че големите инвестиции в чужбина са лишили Съюза от производствени дейности, работни места и експортни продажби и следователно са причинили вреда.
(369)
Това твърдение не е подкрепено с доказателства. Производителите на стъклено влакно работят в съответствие с модел относно регионалната близост, при който доставките за клиентите се извършват от производствени предприятия, разположени в съответния техен регион. Показателите, свързани с капацитета и заетостта, не показват, че потенциалните големи инвестиции в чужбина са били направени в ущърб на дейността в Съюза.
(370)
Правителството на КНР заяви също така, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза е имал сериозно отрицателно въздействие, което не е било анализирано от Комисията.
(371)
При настоящите разследвания обемът на експортните продажби на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) е бил между 11 % и 13 % от общите продажбите на промишлеността на Съюза (за свързани и несвързани клиенти) през периода от 2010 г. до края на РП. Аналогично по време на първоначалното антидъмпингово разследване този обем е варирал между 10 % и 14 % през периода от 2006 г. до септември 2009 г. Като се има предвид, че колебанията в обемите на износа не са значителни и съответстват на обемите на износа от предишното антидъмпингово разследване, промените в експортните продажби не са имали сериозно отрицателно въздействие, както е посочено по-горе.
(372)
По горепосочените причини експортните продажби на производителите от Съюза и преместванията не са допринесли за вредата, така че не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и понесената вреда от промишлеността на Съюза.
1.2.9. Обменен курс EUR/USD
(373)
Правителството на КНР заяви, че китайските доставки включват рискове, свързани с по-високата сложност от гледна точка на логистиката и колебанията на обменните курсове, и че поради това клиентите не са склонни да бъдат изложени в прекомерна степен на такива рискове. Един от ползвателите заяви, че китайските цени на продуктите от стъклено влакно зависят в голяма степен от обменния курс на еврото спрямо щатския долар. Предвид факта, че курсът на щатския долар от 2000 г. насам постепенно е ставал по-нисък в сравнение с еврото, се твърди, че това би могло да е прекъснало причинно-следствената връзка.
(374)
В началото на 2000 г. еврото определено е било по-слабо в сравнение с щатския долар, отколкото днес. Въпреки това следва да се отбележи, че обменният курс EUR/USD е бил относително стабилен през разглеждания период. По време на разглеждания период рентабилността на включените в извадката производители от Съюза въпреки това е намаляла значително от 3 % на - 4 %. Дори и обменният курс EUR/USD да може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през периода от 2011 г. до края на РП.
(375)
Поради това обменният курс EUR/USD не е допринесъл за вредата и не е могъл да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
1.3. Заключения относно причинно-следствената връзка
(376)
В заключение, горният анализ показа, че е налице увеличение на обема и на пазарния дял на дъмпинговия и субсидирания внос от КНР. Натискът, упражняван от нарастването на дъмпинговия и субсидирания внос на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажните си цени с пазарните условия и с отбелязаното увеличение на разходите. Дори след намаляването на продажните си цени, включените в извадката производители от Съюза не са успели да задържат пазарния си дял. Този спад на цените е бил за сметка на рентабилността, което е довело до неустойчивото положение да се реализират загуби.
(377)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващото вреда въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ се прави заключението, че дъмпинговият и субсидираният внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния антидъмпингов регламент и на член 8, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент.
(378)
Известните фактори, различни от дъмпинговия или субсидирания внос, бяха подложени на оценка в съответствие с член 3, параграф 7 от основния антидъмпингов регламент и с член 8, параграф 6 от основния антисубсидиен регламент. За нито един от тези фактори, анализирани поотделно или заедно, не бе установено, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия и субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(379)
След оповестяването на окончателните заключения правителството на КНР заяви, че Комисията само е отхвърлила аргументите на заинтересованите страни, вместо да разгледа всички известни фактори, различни от дъмпинговия внос, който са причинили вреда на промишлеността на Съюза.
(380)
Комисията е проучила въздействието на следните други фактори: вноса от други държави, производствените разходи, промените в потреблението, производствения капацитет и запасите, икономическата криза, конкурентоспособността на вноса от КНР, самопричинената вреда, експортните продажби на производителите от Съюза и преместването, както и обменния курс EUR/USD. При разследването не бяха установени други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(381)
В съответствие с член 31 от основния антисубсидиен регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно причиняващото вреда субсидиране съществуват неоспорими основания да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(382)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си в съответствие с член 31, параграф 2 от основния антисубсидиен регламент. Комисията изпрати въпросници на 5 независими вносители и на 34 ползватели. В крайна сметка 2 вносители и 13 ползватели представиха изцяло попълнен въпросник в рамките на определените срокове. В допълнение няколко ползватели и сдружения на ползватели се отзоваха в хода на разследването, като изпратиха писма, в които изразяват възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай. Правителството на КНР и CCCLA също представиха изявления с искания да не бъдат налагани каквито и да е мерки в този случай.
(383)
При първоначалното антидъмпингово разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като междинното преразглеждане е ограничено до вредата, констатациите относно интереса на Съюза към този момент остават валидни. Поради това представеният по-долу анализ се отнася до антисубсидийното разследване.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(384)
Съществуващите антидъмпингови мерки не са довели до намаляване на дъмпинговия внос от КНР и не са облекчили промишлеността на Съюза. Както е посочено по-горе, промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда вследствие на ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Неналагането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на включените в извадката производители от Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2010 г. на - 4 % до края на РП. Всяко допълнително влошаване на резултатите в крайна сметка би довело до прекъсване на работата на производствените линии и до нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(385)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на рентабилността е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос на ниски цени с произход от КНР. Поради това се очаква налагането на антисубсидийни мерки да сложи край на понижението на цените и на загубата на пазарен дял и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, в резултат на което рентабилността на промишлеността на Съюза ще се подобри до равнищата, които се считат за необходими за тази капиталоемка промишленост.
(386)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да се възстанови от причиняващия вреда дъмпинг, установен по време на разследването.
(387)
Съответно се прави заключението, че налагането на антидъмпингови мерки определено би било в интерес на промишлеността на Съюза.
(388)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че засилените мерки не биха довели до никакво облекчение за промишлеността на Съюза, като се има предвид, че първоначалните мерки от 2011 г., както изглежда, не са имали никакъв ефект.
(389)
Комисията отхвърля това твърдение и се позовава на съображенията по-горе, в които се стига до заключението, че ако не се наложат засилени мерки, това най-вероятно би довело до продължаване на отрицателната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите
(390)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе изготвена извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Дейностите, свързани с разглеждания продукт, са представлявали само незначителна част от общия оборот на двамата вносители (по-малко от 0,5 %). И двамата възразиха срещу евентуалното повишаване на равнището на антидъмпинговите мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(391)
Общо вносът, деклариран от тези двама вносители, е представлявал значителен дял от целия внос от КНР през РП, и поради това бе счетен за представителен по отношение на вносителите в Съюза. Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на подкрепени с доказателства коментари. Въз основа на това бе направено заключението, че предвид ограничения дял на разглеждания продукт в общата дейност на вносителите, налагането на мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху общия интерес на вносителите от Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(392)
Сходният продукт се използва в широк спектър от приложения, като например в автомобилната промишленост, в турбини за вятърна енергия, в областта на морското дело, транспорта, аерокосмическата област и инфраструктурата. Съдействие бе оказано от широк кръг от потребители, които бяха групирани според сектора на дейност: производители на компоненти, производители на композитни материали, производители на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани и производители на вятърни турбини. Това позволи на Комисията да направи оценка на въздействието от засилените мерки по отношение на различните видове ползватели.
(393)
Оказалите съдействие ползватели са закупили около 13 % от разглеждания продукт от КНР по време на РП. Съответно по-голямата част от сходния продукт е закупена от други източници, като трети държави и промишлеността на Съюза. Само една малка част от тях са купували разглеждания продукт изключително от КНР.
(394)
Съществува широк спектър от отрасли надолу по веригата, използващи сходния продукт, предприятията на които се различават и по размер, като сред тях има както дружества, действащи в световен мащаб, така и МСП. От представената по време на разследването информация освен това изглежда, че промишлеността на ползвателите от Съюза осигурява работа на значителен брой хора, оценяван на 100 000 души, въпреки че не бяха представени изчерпателни и подкрепени с доказателства данни.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на ползвателите
(395)
Въз основа на отговорите на въпросника като цяло бе направено заключението, че използващите стъклени влакна отрасли на ползвателите са в относително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие ползватели съобщиха, че са получавали печалба от продажбите на своите продукти, в които се използва разглежданият продукт, през целия разглеждан период. Същевременно само няколко ползватели съобщиха, че са имали загуба от тази дейност през РП, като печалбата на редица други е била в границите от 2 % до 22 %. Следователно дори и при прилагане на настоящите мерки отраслите на ползвателите все още са били в състояние да реализират печалба.
(396)
Въз основа на получените данни за всяка от групите ползватели бе извършен анализ на въздействието върху тях.
(397)
При разследването бе установено, че в зависимост от характеристиките на различните отрасли на ползвателите възможността за прехвърляне на дадено увеличение на митото върху техните клиенти се различава и поради това въздействието от увеличаване на митото върху маржа на печалбата ще бъде различно за всеки отрасъл на ползвателите.
(398)
Накратко, налагането на комбинираните мерки би довело до намаляване на печалбата на ползвателите с по-малко от един процентен пункт за по-голямата част от отраслите на ползвателите, с изключение на промишлеността за производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. При последната промишленост делът на разглеждания продукт в производствените разходи е по-висок отколкото при другите засегнати отрасли на ползвателите. Следователно по-специално тези ползватели ще бъдат засегнати в по-голяма степен, отколкото другите ползватели, по отношение на които бе извършена оценка.
(399)
Въз основа на гореизложения анализ съществува голяма вероятност ползвателите от отраслите, свързани с производството на компоненти, композитни материали и вятърни турбини, да могат да поемат частично или изцяло увеличението на разходите. Освен това те също така биха били в състояние да прехвърлят част от увеличените разходи върху своите клиенти. В това отношение един от основните ползватели, осъществяващ дейност в производството на вятърни турбини, заяви, че приема заключенията от разследването и че ще поеме митата.
(400)
Това като цяло ограничено въздействие върху рентабилността също означава, че заетостта на равнището на промишлеността на ползвателите не е застрашена от предложеното увеличение на митата в степента, заявена от няколко ползватели.
(401)
Във всеки случай всяко евентуално отрицателно въздействие би било смекчено от непрекъснатия достъп на ползвателите до вноса от трети държави. Налагането на мерки не възпрепятства потребителите да се снабдяват от различни доставчици.
(402)
След оповестяването на окончателните заключения няколко ползватели заявиха, че аргументите на ползвателите са били отхвърлени въз основа само на заявления с качествен характер. Те също така заявиха, че намаляването на маржа на печалбата им е много по-голямо от един процентен пункт, както е посочено в съображение 398 по-горе, особено когато се разглежда въз основа на отделен продукт.
(403)
Тези твърдения се отхвърлят по изложените по-долу съображения. Въз основа на предоставените от ползвателите данни Комисията извърши подробни изчисления за оценка на количественото въздействие от засилването на мерките върху рентабилността на ползвателите. Отраслите, използващи разглеждания продукт, са разнородни и показват големи разлики по отношение на размера на предприятията (като сред тях има както МСП, така и многонационални предприятия), зависимостта им от разглеждания продукт, приложенията на техния краен продукт и клиентската им база (от малки до големи дружества, извършващи продажби в Съюза или експортни продажби). Както вече беше обяснено по-горе в съображение 398, Комисията признава, че някои сегменти на ползвателите ще бъдат засегнати в по-голяма степен отколкото други. Въз основа на данните, предоставени от оказалите съдействие ползватели, делът на използвания разглеждан продукт, закупуван от КНР, е бил доста ограничен (по-малко от 13 % - вж. съображение 393). Освен това делът на разглеждания продукт от КНР в общия размер на производствените разходи като цяло също е бил ограничен, т.е. средно по-малко от 4 %. Въпреки това последният е значително по-висок по отношение на разгледаното по-горе производство на различно ориентирани (мултиаксиални) тъкани. Въздействието от увеличение на митата бе изчислено при хипотезата, че обемът на закупените от КНР стъклени влакна ще бъде подобен на посочения през РП и че цените на вноса от КНР ще подлежат на мита в размер на около 30 %, въпреки че спрямо по-голямата част от китайските производители износители ще се прилагат по-ниски мита. При тази хипотеза изчисленията показаха, че средно за всички оказали съдействие ползватели въздействието от увеличението на цената на разглеждания продукт с произход от КНР върху рентабилността ще бъде по-малко от един процентен пункт, както е посочено по-горе.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(404)
Няколко ползватели заявиха, че голяма част от продуктите от стъклено влакно, от които се нуждае промишлеността на ползвателите, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано начинание от технологична гледна точка.
(405)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на разглеждания продукт могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко ползватели, към настоящия момент в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Освен това при разследването бе установено, че ползвателите обикновено имат голям брой възможности за снабдяване като резервни варианти и често пъти са предпочитали продукта на няколко доставчици, за да не бъдат зависими от един доставчик. Следва също да се припомни, че предназначението на мерките не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(406)
Поради това е малко вероятно налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт от КНР да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на промишлеността на ползвателите.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън Съюза продукти надолу по веригата
(407)
Няколко ползватели заявиха, че са изправени пред ожесточена конкуренция от страна на производители извън Съюза и поради това не биха били в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на разглеждания продукт върху своите клиенти, тъй като това ще доведе до загуба на продажби. Предвид разнообразието от дружества на ползвателите възможността за прехвърляне на потенциалното увеличение на разходите върху потребителите ще бъде различна в зависимост от вида на ползвателя. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, в повечето случаи оборотът и рентабилността на ползвателите, които нямат възможност да прехвърлят по-голямата част от увеличението на разходите, биха били засегнати само в ограничена степен.
(408)
Няколко ползватели изразиха загриженост, че налагането на антисубсидийни мита би довело до неблагоприятно положение от гледна точка на конкуренцията спрямо доставчици извън Съюза, които имат достъп до разглеждания продукт, без да им бъдат налагани мерки. Ползвателите твърдят, че са в конкуренция с вноса от КНР на техните пазари надолу по веригата. Налагането на комбинирани мерки допълнително би влошило състоянието на конкуренцията. Предвид тези обстоятелства бе заявено, че не би било възможно да се прехвърли увеличението на цените на суровините върху клиентите. Освен това бе заявено, че това би довело до преместване на производството извън Съюза, което би довело до значителни загуби на работни места.
(409)
Следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антисубсидийни мерки би могъл да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на мерки, ако те са обосновани. Посочените разследвания се отнасят до конкретен продукт. Всяка промишленост на ползвателите има пълното право да прибегне до търговското право на Съюза и да поиска антидъмпингово разследване по отношение на своите продукти. Освен това решенията на дружествата относно избора на място на установяване зависят от голям брой фактори. Малко вероятно е решението за преместване да зависи единствено от митата върху една от суровините.
(410)
Няколко страни заявиха, че производителите от Съюза са международни дружества, които са собственост на чуждестранни лица, и че по-голямата част от смесените дружества обаче са малки или средни по големина и са собственост на местни лица. Тези МСП заявиха, че увеличението на митата ще доведат до загуба на работни места. От CCCLA заявиха също така, че когато ползвателите се преместят поради увеличението на митата, в Съюза ще има загуба на работни места. Освен това един ползвател заяви също така, че всяко преместване от страна на ползвателите ще доведе също така до по-малки продажби за промишлеността на Съюза.
(411)
Комисията отдава еднакво значение на всички работни места в Съюза, независимо от собствеността и големината на дружеството. В това отношение Комисията се позовава също на съображения 400 и 403. Освен това Комисията счита твърденията относно преместването, потенциалната загуба на работни места и по-малките продажби за промишлеността на Съюза за спекулативни и неподкрепени с доказателства.
(412)
Няколко страни заявиха, че продуктите понастоящем се произвеждат в Съюза за предлагане на световния пазар в конкуренция с трети държави. Един потребител заяви, че той може да внася разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплаща антидъмпингови мита, при положение че произвежданият от него краен продукт след това се изнася извън Съюза. Резултатът от това обаче е, че този ползвател може да предложи на своите клиенти извън Съюза по-конкурентни цени, отколкото на клиентите си в Съюза.
(413)
Наистина ползвателите могат да внасят разглеждания продукт в режим на активно усъвършенстване, без да заплащат антидъмпинговите мита, при положение че произвежданият от тях краен продукт след това се изнася извън Съюза. Това обаче не променя заключенията на Комисията в настоящото разследване.
3.4. Недостиг в предлагането
(414)
Един ползвател заяви, че промишлеността на Съюза не е в състояние да удовлетвори изцяло търсенето в Съюза, по-специално по отношение на някои видове големи поръчки на пригодени към нуждите на клиентите продукти от стъклено влакно. Освен това този потребител заяви, че най-вероятно поради ограничения производствен капацитет на Съюза нито един производител от Съюза няма да бъде склонен да задели голяма част от капацитета си за снабдяването само на един отделен клиент. Друг ползвател заяви, че по отношение на нарязаните влакна не е налице прекомерно предлагане и че отстраняването на КНР от пазара на Съюза би довело, особено предвид перспективата за увеличаване на търсенето, до значителни проблеми с доставките на пазара на Съюза. Правителството на КНР цитира заявеното от производителя от Съюза 3B, че промишлеността не е въвеждала в експлоатация нов топилен капацитет от 2002 г. насам и че за да се отговори на потребностите на пазара, по-специално в Европа, е необходим допълнителен производствен капацитет в размер на 200 000 тона.
(415)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидсубсидийните мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на Съюза, а не да се премахне вносът. Предложените мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР, дори когато цените им не причиняват вреда, и следователно ще дадат възможност за непрекъснатото наличие на внос на нарязани влакна, както и на други продукти от стъклено влакно от КНР на пазара на Съюза.
(416)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да се справи с евентуален недостиг на нарязани влакна, настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза дава възможност за известно допълнително производство от страна на промишлеността на Съюза.
(417)
Нарязаните влакна подобно на всички други видове на разглеждания продукт могат също да бъдат внасяни в Съюза от трети държави като Малайзия.
(418)
Освен това китайските производители на стъклени влакна са изградили заводи в по-голяма близост до Съюза (в Египет и Бахрейн) като база за снабдяване на пазара на Съюза.
(419)
Предвид горепосоченото може да се заключи, че въпросът за евентуалния недостиг в предлагането на нарязани влакна може да бъде разрешен чрез по-широкото използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез внос от други служещи като източници държави, както и чрез непрекъснат внос от КНР на непричиняваща вреда цена.
(420)
Въз основа на горните раздели се стигна до заключението, че цялостното въздействие от налагането на комбинирани мерки върху отраслите на Съюза надолу по веригата е ограничено и няма да надхвърли положителното въздействие от мерките за промишлеността на Съюза.
(421)
След оповестяването на окончателните заключения едно отраслово сдружение заяви, че е трудно да се разбере, че производителите от Съюза разполагат с неизползван капацитет, като се има предвид, че съществува недостиг на стъклени влакна, а цените на пазара на Съюза се увеличават. Няколко страни повториха твърденията си, че налагането на допълнителни мерки ще доведе до недостиг в предлагането от производители от Съюза.
(422)
За разглеждания период при разследването не бе установено наличието на недостиг в предлагането. Що се отнася до евентуален бъдещ недостиг в предлагането, Комисията счита, че увеличението на митата няма да възпрепятства вноса в Съюза от КНР и от трети държави, както е изложено по-горе.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(423)
Въз основа на горепосоченото се очаква, че налагането на комбинираните мерки ще предостави възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез увеличаване на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за промишлеността на Съюза и нейните доставчици.
(424)
Поради това се прави заключението, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
(425)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че последиците от предложените мерки са подценени. Те твърдят, че Комисията се отнася с по-голямо доверие към твърдението на малка група производители на стъклени влакна, отколкото към съпротивата на много по-голяма но фрагментирана група от предимно малки и средни по големина поддоставчици, които не са имали реална възможност да отговорят, упражнявайки същото влияние.
(426)
Тези твърдения се отхвърлят, тъй като на ползвателите бяха дадени много възможности да заявят своя интерес по време на разследването. Много от тях го направиха и тяхната информация бе проучена внимателно и взета предвид. По време на разследването бе отдадено значение на всички заинтересовани страни.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ И АНТИСУБСИДИЙНИ МЕРКИ
(427)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидията, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното причиняване на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия и субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата
(428)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(429)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос. Както при първоначалното разследване бе използвана целева печалба от 5 %.
(430)
APFE поиска целевата печалба да е 10 % - 12 %. APFE заяви, че при целевата печалба за целите на анализа следва да се вземе предвид необходимостта такава много капиталоемка промишленост да постигне задоволителна възвръщаемост на вложения капитал, както очакват инвеститорите. APFE се позовава също така на доклад на Stern Business School of New York University, в който се изчислява среднопретеглената цена на капитала (WACC), която съчетава разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал за различни промишлени отрасли (43). В доклада на Stern се изчислява, че средната стойност на WACC за промишлеността за производство на стъклени влакна е между 8,3 % и 8,4 %. Освен това APFE се позовава на печалба от 8,3 %, използвана в Китай в случая „Слънцезащитно стъкло“ (44). Сдружението освен това твърди, че като се има предвид, че разходите за собствен капитал и разходите за заемен капитал са малко по-високи в Съюза отколкото в САЩ, стойността за Съюза би била малко по-висока - в интервала от 10 % до 12 %.
(431)
Действителната печалба, реализирана по време на разглеждания период, не може да бъде използвана, тъй като все още има значителни обеми на дъмпингов внос от КНР, въпреки настоящите мита, които са в сила.
(432)
В случая със слънцезащитното стъкло от КНР е използвана целева печалба от 8,3 %, тъй като това е била средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това все още не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция (т.е. печалба, която все още не е засегната от дъмпинговия внос).
(433)
Макар да е безспорно, че промишлеността на Съюза е много капиталоемка, APFE не бе в състояние да докаже, че целевата печалба, основаваща се на WACC от доклада на Stern, отговаря на приложимия тест. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(434)
След оповестяването на окончателните заключения APFE заяви, че констатациите относно целевата печалба следва да бъдат преразгледани, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е в състояние да постигне равнища на печалба над 5 % по отношение на някои видове продукти, като например нарязаните влакна за употреба при мокри процеси (WUCS) за нетъкан текстил и WUCS за употреба с гипсови продукти, където те могат да се конкурират лоялно с вноса от трети държави и когато не се сблъскват с агресивно подбиване на цените от страна на китайски продукти от стъклено влакно, които са предмет на дъмпинг и субсидиране.
(435)
При предишното разследване бе използвана целева печалба от 5 %. Поради липсата на подкрепени с доказателства аргументи по отношение на променените условия на пазара, които биха обосновали по-висока целева печалба, се запазва тази целева печалба.
(436)
Освен това макар и WUCS, както и всички други видове на разглеждания продукт, да се използват като материал за подсилване, WUCS имат ограничен срок на годност и по-високи транспортни разходи поради теглото на съдържанието на вода (вж. съображение 63). WUCS се внасят в Съюза в много по-малки количества, отколкото другите продукти от стъклено влакно. Поради това маржът на печалбата за този единствен вид продукт не е представителен за разглеждания продукт.
(437)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители от КНР и среднопретеглената непричиняваща вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза по време на разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(438)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител заяви, че има някои неточности по отношение на CIF стойностите на три контролни номера на продуктите.
(439)
След проверка Комисията коригира съответните CIF стойности, което доведе до малка промяна в маржовете на подбиване и на продажба на по-ниски цени по отношение на този производител износител.
(440)
В резултат на това бяха установени следните равнища на отстраняване на вредата:
Дружество
Равнище на отстраняване на вредата
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Други оказали съдействие дружества
26,1 %
(441)
Един ползвател заяви, че всички факти са останали без промяна и че поради това единствената възможност Комисията да достигне до заключение, че вредата, за която се твърди, че е причинена от вноса от КНР, е станала по-голяма, е ако Комисията е използвала различна методология за изчисляване на маржа на вредата в сравнение с първоначалното разследване.
(442)
Фактите не са останали без промяна. Поради това, като се прилага методологията от първоначалното разследване, изчисляването на настоящия марж на вредата води до различен резултат с оглед на промяната на залегналите в основата данни, като например разходите, цените и загубите.
(443)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител изрази учудване каква промяна в обстоятелствата би обосновала изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите вместо извършване на просто сравнение на средните цени, както това е направено при първоначалното разследване.
(444)
Комисията счита, че основната методология при настоящите разследвания, е същата като прилаганата при предишното разследване. Бе изготвена извадка и всяко сравнение бе извършено с използване на сходни елементи. Изчислението на маржа на вредата въз основа на контролните номера на продуктите даде възможност за извършване на по-подробно и точно изчисление, но това не може да се разглежда като промяна в методологията.
(445)
Същият производител износител също така заяви, че матовете от нарязани влакна, изработени от нишки от стъклено влакно, представляват част от разглеждания продукт, но че при изчисляването на маржа на вредата не се вземат предвид контролните номера на продуктите за матовете от нарязани влакна. Производителят износител изрази учудване дали i) производителите от Съюза вече не произвеждат тези матове от нарязани влакна и ii) защо Комисията в миналото не изглежда да е имала трудност при намирането на заместител на основен вид на продукта за целите на изчислението на маржа на вредата, дори и в случаите, когато не е имало точно съвпадение по отношение на контролния номер на продукта.
(446)
Разглежданият продукт наистина обхваща матовете от нарязани влакна и някои (субекти на) производителите от Съюза произвеждат тези матове. Включените в извадката производители от Съюза са произвеждали някои видове матове, които не са били внасяни от КНР по време на РП. Въпреки това като цяло съответствието на контролните номера на продуктите е било голямо и поради това не е имало нужда от използване на заместители на продуктите.
(447)
Освен това този производител износител изрази учудване i) защо е било необходимо коригиране в зависимост от равнището на търговия и на кого производителите от Съюза действително продават своите продукти, и ii) защо по отношение на китайските продажби разходите на ЕС за транспорт до складовете и разходите за складиране не са били взети предвид в маржа на вредата.
(448)
Продажбите на включените в извадката производители от Съюза са осъществявани предимно директно с крайните потребители. По отношение на включените в извадката китайски износители случаят не е такъв. Голяма част от продажбите са извършвани чрез дистрибутори или други междинни канали за продажба. Поради това бе счетено, че като се приравнят всички продажби до равнището на продажби на краен потребител, това би направило цените сравними в по-голяма степен. В съответствие със стандартната методология при изчислението на подбиването на цените се вземат предвид разходите след вноса, докато маржът на вредата се основава на CIF стойността на китайските експортни продажби.
(449)
Производителят износител също така изрази учудване защо съществуващото антидъмпингово мито не се включва в маржа на вредата, при положение че включването на това мито в CIF стойността би било в съответствие с прилаганата методология по отношение на подбиването на цените.
(450)
Маржът на отстраняване на вредата, представен в настоящия регламент, отразява пълния марж, необходим за отстраняването на вредата. Ако съществуващият антидъмпингов марж бе включен в маржа на отстраняване на вредата, резултатът би бил само марж на частичното ѝ отстраняване.
(451)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят заяви, че тъй като за Jiangsu Changhai Group е установено, че не е оказало пълно съдействие при разследването (вж. раздел В.2.1 по-горе), информацията относно експортната цена на Jiangsu Changhai Group е ненадеждна и поради това не следва да се използва при изчисляването на маржа на вредата. Жалбоподателят заяви, че експортната цена на групата може да се окаже невярна, в случай че се установи въз основа на производствените разходи на дружеството, които не са могли да бъдат надлежно проверени поради неоказването на пълно съдействие при разследването. Експортната цена на групата следва да бъде установена по-скоро въз основа на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 28, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент.
(452)
Както е обяснено в съображение 92, в рамките на групата разглежданият продукт не е бил изнасян от дружеството, предоставило подвеждаща информация, а само от OCH. OCH обаче оказа пълно съдействие при двете разследвания и предостави надеждна информация относно експортната цена на групата (например бяха предоставени фактури, които Комисията провери на място). Поради това Комисията няма причина да поставя под съмнение експортната цена на групата. Изчисляването на маржа на вредата бе извършено въз основа на действителната проверена експортна цена - така както е посочена във фактурите за продажбите - независимо от начина, по който е била определена и независимо от това дали се е основавала на производствените разходи на дружеството. Поради това твърдението беше отхвърлено.
2. Окончателни мерки
(453)
Антисубсидийното разследване бе проведено едновременно с преразглеждането на антидъмпинговите мерки, ограничено до вредата. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид факта, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва в съответствие с член 15 от основния антисубсидиен регламент да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата.
(454)
Въз основа на тази методология и на фактите по случая, и по-специално на факта, че мерките са ограничени от маржа на вредата, Комисията счита, че в настоящия случай не възниква проблем с „двойното отчитане“.
(455)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички останали дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследванията. Митото за „всички останали дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследванията.
(456)
За другите оказали съдействие невключени в извадката китайски производители износители, които са изброени в приложение I, ставката на окончателното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките, установени за оказалите съдействие включени в извадката производители износители, с изключение на групата, към която принадлежи производителят износител, спрямо който се прилагат разпоредбите на член 28, параграф 1.
(457)
След оповестяването на окончателните заключения един производител износител поиска спрямо него да бъде приложено индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния антидъмпингов регламент и да му бъде изчислен индивидуален дъмпингов марж.
(458)
Предвид факта обаче, че частичното междинно преразглеждане е ограничено до вредата, дъмпинговите маржове, установени при предишното антидъмпингово разследване, остават непроменени. Поради това искането за индивидуален дъмпингов марж бе отхвърлено.
(459)
Въз основа на горепосоченото ставките, при които ще бъдат наложени тези мита, се определят, както следва:
Китайски износител
Дъмпингов марж (установен при първоначалното разследване)
Марж на субсидията
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Други оказали съдействие дружества
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ставки на митото за всички останали дружества
10,3 %
19,9 %
(460)
Индивидуалната ставка на антидъмпинговото и антисубсидийното мито за дружествата, посочена в настоящия регламент, е установена въз основа на констатациите от настоящите разследвания. Следователно тя отразява установената по време на посочените разследвания ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е посочено изрично в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(461)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалната ставка на митото в случай на последваща промяна на наименованието на неговия субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (45). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(462)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, равнището на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществували износ за Съюза по време на РП.
3. Гаранция (поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг)
(463)
Един китайски производител износител предложи гаранция (поемане на ангажимент) по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент и на член 13, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент. В предложението за гаранция се съдържаха минимални вносни цени (МВЦ) за няколко основни вида и подвида продукти от разглеждания продукт.
(464)
Комисията счита, че разглежданият продукт съществува под формата на многобройни продуктови подвидове и качества, като при тях разликата в цените може да достигне до 700 %. Поради това съществува голям риск от кръстосано компенсиране. В рамките на един вид на продукта цените също може да се различават до 550 % в зависимост от продуктовите подвидове. Освен това различните МВЦ, предложени от китайския производител износител, бяха доста под непричиняващата вреда цена и поради това не могат да отстранят вредата, понасяна от промишлеността на Съюза.
(465)
Предвид горепосоченото, за митниците не би било възможно да разграничават спецификациите без индивидуален анализ на всяка сделка с цел внос, за да се определи в коя група от МВЦ попада продуктът, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим.
(466)
Освен това дружеството изнася за Съюза и други продукти, спрямо които няма наложени мерки. Следователно съществува риск от компенсиране, ако тези продукти се продават на едни и същи клиенти. Някои от неговите клиенти в Съюза са свързани дружества, които търгуват и с други свързани дружества извън Съюза. Тези сложни търговски и стопански връзки създават допълнителни потенциални рискове от кръстосано компенсиране.
(467)
Въз основа на гореизложеното предложението за гаранция бе отхвърлено.
(468)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно изравнително мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
10,2
Всички останали дружества
10,3
A999
(3) Индивидуалните изравнителни митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
(4) Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 248/2011 на Съвета се заменя със следното:
1)
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 (кодове по ТАРИК 7019 12 21, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) и 7019 31 00 и с произход от Китайската народна република.
2)
Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TAРИК
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
15,9
Всички останали дружества
19,9
A999
3)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4)
Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1379/2014 AL COMISIEI
din 16 decembrie 2014
de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 15, și Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatul (3),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu încadrate în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și 7019 31 00 și originare din Republica Populară Chineză.
2. Deschiderea anchetei antisubvenție
(2)
La 12 decembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara vizată”) în Uniunea Europeană, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere a anchetei antisubvenție”) (4).
(3)
Ancheta a fost deschisă de Comisie în urma unei plângeri depuse la 28 octombrie 2013 de către Asociația europeană a producătorilor de fibră de sticlă (European Glass Fibre Producers Association - APFE) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din producția totală de anumite produse din fibră de sticlă cu filament din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor produse din fibră de sticlă cu filament și prejudiciul important pe care l-a cauzat, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(4)
În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”), înainte de deschiderea anchetei, Comisia a notificat guvernul RPC că i-a fost transmisă o plângere, documentată corespunzător, în care se susține că importurile subvenționate de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din RPC provoacă un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat guvernul RPC la consultări cu scopul de a clarifica situația privind conținutul plângerii și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.
(5)
Guvernul RPC a acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior, la 5 decembrie 2013. În cadrul consultărilor nu s-a putut găsi nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, Comisia a luat act în mod corespunzător de observațiile prezentate de guvernul RPC în ceea ce privește măsurile enumerate în plângere. În urma consultărilor, la 9 decembrie 2013, a fost primită o comunicare scrisă din partea guvernului RPC.
(6)
Guvernului RPC i-au fost propuse consultări suplimentare în ceea ce privește măsurile suplimentare care au fost identificate în cursul anchetei. Cu toate acestea, guvernul RPC nu a acceptat propunerea, susținând că nu i-au fost furnizate suficiente informații cu privire la aceste măsuri.
3. Cerere paralelă de reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping în vigoare
(7)
Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping în vigoare (5), al cărei domeniu de aplicare să se limiteze la examinarea prejudiciului, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”), Cererea a fost depusă la 28 octombrie 2013 tot de către APFE, în numele unor producători din Uniune reprezentând mai mult de 25 % din producția totală de anumite produse din fibră de sticlă cu filament din Uniune.
(8)
După ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, la 18 decembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping”) (6), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază.
(9)
Un producător-exportator a afirmat că măsurile existente instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului sunt nule și neavenite în ceea ce îl privește și că actuala anchetă de reexaminare privind măsurile existente instituite prin regulamentul menționat ar trebui, prin urmare, să fie încheiată. Acesta a susținut că măsurile existente contravin Acordului antidumping al OMC, întrucât i s-a refuzat tratamentul individual în temeiul dispozițiilor articolului 9 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază astfel cum erau în vigoare la momentul adoptării regulamentului respectiv. În sprijinul afirmației sale, acest producător-exportator face trimitere la raportul organului de apel al OMC din 28 iulie 2011 privind cauza DS397 (7).
(10)
În urma raportului organului de apel al OMC din 28 iulie 2011 privind cauza DS397, articolul 9 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază a fost modificat (8). Modificarea se aplică tuturor anchetelor deschise după momentul intrării sale în vigoare, care a fost 6 septembrie 2012. În ceea ce privește producătorii-exportatori supuși unor măsuri care erau deja în vigoare înainte de această dată, Comisia a publicat la 23 martie 2012 un aviz (9) în care a invitat orice producător-exportator din țările fără economie de piață să solicite o reexaminare, dacă este de părere că măsurile la care este supus ar trebui să fie reexaminate în lumina raportului organului de apel menționat mai sus. Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 a fost menționat explicit în avizul respectiv. Comisia nu a primit nicio astfel de cerere de reexaminare din partea producătorului-exportator în cauză, iar acesta nici nu a solicitat o reexaminare intermediară în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(11)
Prin urmare, valabilitatea măsurilor existente nu este pusă la îndoială, iar afirmația este respinsă.
4. Perioada de anchetă și perioada examinată pentru cele două anchete
(12)
Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
(13)
Analizele prejudiciului efectuate atât în cadrul anchetei antisubvenție, cât și în cadrul reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și a dus la concluzii identice, cu excepția cazului în care se specifică altfel. Această metodă a fost considerată adecvată pentru raționalizarea analizei prejudiciului și pentru a obține corelarea rezultatelor celor două anchete. Din acest motiv, orice observații în legătură cu prejudiciul prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare pentru ambele anchete.
5. Părțile vizate de anchete
(14)
În ambele avize de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la cele două anchete. În plus, Comisia a informat în legătură cu deschiderea ambelor anchete în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianți, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate și i-a invitat să participe.
(15)
Părțile interesate au avut posibilitatea să prezinte observații privind deschiderea ambelor anchete și să solicite o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.
6. Eșantionarea
(16)
Comisia a anunțat în ambele avize de deschidere că ar putea limita ancheta la un număr rezonabil de producători-exportatori din RPC și de importatori neafiliați și producători din Uniune care ar urma să fie anchetați prin selectarea de eșantioane, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul antidumping de bază și articolul 27 din regulamentul antisubvenție de bază.
6.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune pentru cele două anchete
(17)
În ambele avize de deschidere, Comisia a precizat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza producției din Uniune și a volumelor vânzărilor produsului similar de pe piața Uniunii în cursul PA, precum și în funcție de răspândirea geografică. Acest eșantion a fost alcătuit din fabricile de producție ale trei producători din Uniune stabiliți în Belgia, Franța și Slovacia (10), reprezentând în jur de 52 % din producția totală a Uniunii și 49 % din toate vânzările de pe piața Uniunii. Prin urmare, eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.
(18)
În cursul anchetelor, guvernul RPC a susținut că în ancheta inițială antidumping a fost aplicată pentru producătorii din Uniune, fără justificare, o metodologie de eșantionare diferită de cea aplicată în anchetele actuale. Guvernul RPC a afirmat că (i) Comisia selectase deja un eșantion înainte de deschiderile anchetelor, așadar aceasta a hotărât înainte de deschideri că este necesar un eșantion; (ii) în ancheta inițială, toate părțile care au dorit să fie incluse în eșantion au trebuit să furnizeze informații Comisiei în termen de 15 zile de la deschidere, în timp ce în cazul actual producătorilor deja incluși în eșantion nu li se cere acest lucru; (iii) părților care doresc să fie incluse în eșantion nu li s-au furnizat, în niciunul dintre cele două avize de deschidere, indicații privind informațiile pe care trebuie să le pună la dispoziție pentru a fi incluse în eșantion și nu au fost oferite informații în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor reprezentate de producătorii incluși în eșantion; și (iv) criteriul de selecție utilizat („acest eșantion reprezintă cel mai mare volum reprezentativ de producători care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil”) nu a fost inclus în articolul 17 din regulamentul antidumping de bază, iar un eșantion selectat pe această bază nu este în concordanță cu această dispoziție.
(19)
În ambele avize de deschidere, Comisia a explicat că, având în vedere numărul mare de producători din Uniune și pentru a finaliza anchetele la termen, a recurs la eșantionare; în același timp, a fost propus un eșantion provizoriu. S-a utilizat aceeași metodologie ca și în ancheta anterioară, și anume aplicarea eșantionării. Utilizarea unui eșantion provizoriu nu a schimbat metodologia, ci doar a permis mai multă eficiență, deoarece astfel s-a câștigat timp, respectându-se totodată pe deplin drepturile la apărare. Într-adevăr, Comisia a oferit altor producători din Uniune, care considerau că există motive pentru care ar trebui să fie incluși în eșantion, posibilitatea de a contacta Comisia, iar altor părți interesate le-a dat ocazia să transmită orice alte informații relevante cu privire la eșantion. Pentru eșantionul final ar trebui să se ia în considerare toate eventualele observații primite. Întrucât nu au fost primite observații cu privire la eșantionul propus, eșantionul provizoriu a fost confirmat. În ceea ce privește a doua afirmație, se atrage atenția asupra faptului că producătorii care au fost selectați provizoriu pentru eșantion completaseră formularul privind reprezentativitatea care includea informațiile necesare Comisiei pentru selectarea eșantionului provizoriu. Formularul privind reprezentativitatea și răspunsurile au fost disponibile pentru consultare în dosarul neconfidențial. În ceea ce privește a treia afirmație, se menționează că părțile care au dorit să fie incluse au fost invitate să contacteze Comisia în termen de 15 zile de la data publicării celor două avize de deschidere și au avut posibilitatea să consulte dosarul neconfidențial în care se găseau formularele privind reprezentativitatea. Aceste formulare privind reprezentativitatea conțineau informații privind producția și volumul vânzărilor. A patra afirmație este, de asemenea, nefondată, deoarece articolul 17 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază se referă explicit la cel mai mare volum reprezentativ care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil.
(20)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a reiterat afirmațiile sale în legătură cu pretinsa neconformitate a procedurii de selectare a eșantionului de producători din Uniune înainte de cele două deschideri ale anchetelor și a susținut că: (i) justificarea Comisiei bazată pe necesitatea respectării termenelor anchetelor nu poate fi luată în considerare, deoarece articolul 17 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și articolul 27 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază prevăd în mod clar efectuarea eșantionării după cele două deschideri și ținând cont de observațiile prezentate în cadrul a trei săptămâni de la cele două deschideri; (ii) un eșantion provizoriu este discriminatoriu sau nu este obiectiv și a avut un efect de descurajare asupra celorlalți producători din Uniune, determinându-i să nu își manifeste interesul în privința includerii în eșantion; și (iii) Comisia nu a acordat celorlalți producători din Uniune o perioadă de trei săptămâni pentru a-și manifesta interesul.
(21)
Articolul 17 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și articolul 27 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază precizează că „este de preferat ca eșantionul să se selecteze în urma consultării părților interesate sau cu consimțământul acestora, sub rezerva ca aceste părți să se facă cunoscute și să furnizeze informații suficiente în trei săptămâni de la deschiderea anchetei”. În ceea ce privește prima afirmație, regulamentul antidumping de bază și regulamentul antisubvenție de bază nu împiedică Comisia să sugereze, în momentul deschiderii unei anchete, un eșantion provizoriu, cu privire la care părțile sunt invitate să prezinte observații. În plus, având în vedere faptul că producătorii din Uniune (sau cel puțin o mare parte dintre ei) sprijină plângerea și ținând seama de informațiile obținute din formularele privind reprezentativitatea, Comisia a avut la dispoziția sa informațiile cu privire la industria din Uniune necesare pentru a selecta un eșantion provizoriu în etapa deschiderii anchetelor. Disponibilitatea acestor cunoștințe deosebește exercițiul de eșantionare aplicat producătorilor din Uniune de cel aplicat producătorilor-exportatori. În ceea ce privește a doua și a treia afirmație, avizele de deschidere au precizat că producătorii din Uniune care consideră că ar trebui incluși în eșantion trebuie să contacteze Comisia în termen de 15 zile. Comisia nu vede cum acest lucru încalcă regulamentul de bază sau cum se poate considera ca fiind discriminatoriu, ca nefiind obiectiv și cu atât mai puțin ca fiind descurajant.
(22)
Guvernul RPC a susținut că eșantionul nu este reprezentativ, deoarece nu a fost inclusă nicio societate având o producție captivă semnificativă și, prin urmare, o parte a industriei interne pur și simplu nu a fost evaluată.
(23)
Această afirmație este respinsă, deoarece producătorii din Uniune incluși în eșantion au avut, într-adevăr, vânzări captive. În plus, guvernul RPC nu a precizat care producător din Uniune ar fi trebuit să fie inclus și care ar fi trebuit să fie exclus.
(24)
Un producător-exportator a afirmat că eșantionul de producători din Uniune nu a fost reprezentativ, deoarece niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a produs/vândut covorașe din fire tăiate.
(25)
Într-adevăr, entitățile incluse în eșantion ale celor trei producători din Uniune nu au produs covorașe din fire tăiate, însă au produs covorașe din filament, precum și celelalte tipuri de produse principale. Prin urmare, entitățile incluse în eșantion au fost considerate a fi reprezentative, aceasta și datorită faptului că au reprezentat aproximativ 52 % din producția totală a Uniunii și 49 % din toate vânzările de pe piața Uniunii și au permis acoperirea unei bune răspândiri geografice. Faptul că un produs din marea varietate de tipuri de produse nu a fost fabricat de producătorii din Uniune incluși în eșantion nu modifică această concluzie.
6.2. Eșantionarea importatorilor pentru cele două anchete
(26)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în cele două avize de deschidere.
(27)
Având în vedere faptul că numai doi importatori neafiliați au completat formularul de eșantionare, nu a fost necesară nicio eșantionare.
6.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC pentru cele două anchete
(28)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în cele două avize de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii permanente a RPC pe lângă Uniune să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați de participarea la anchetă.
(29)
Opt producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază și articolul 17 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi care a putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază și articolul 17 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile din țara în cauză au fost invitați să prezinte observații cu privire la eșantionul selectat în mod provizoriu. Nu au fost formulate observații. Prin urmare, Comisia a decis să mențină eșantionul propus și toate părțile interesate au fost informate în consecință cu privire la eșantionul selectat în cele din urmă.
(30)
Eșantionul de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori este alcătuit din:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”);
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd („OCH”) și societățile sale afiliate; Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd („NCH”) și Changzhou Tianma Group Co., Ltd („Tianma”). Aceste trei societăți sunt denumite „Jiangsu Changhai Group”;
-
Jushi Group Co., Ltd și societățile sale afiliate; Jushi Group Chengdu Co., Ltd și Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. Aceste trei societăți sunt denumite „Jushi Group”.
(31)
Eșantionul a reprezentat 78 % din vânzările totale la export din RPC ca volum către Uniune în cursul PA, pe baza răspunsurilor la formularele de eșantionare.
7. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(32)
Comisia a trimis chestionare guvernului RPC, tuturor producătorilor-exportatori chinezi care solicitaseră acest lucru, producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion, precum și utilizatorilor și asociațiilor comerciale care se făcuseră cunoscute în termenele stabilite în cele două avize de deschidere.
(33)
S-au primit răspunsuri la chestionare din partea guvernului, precum și de la trei producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, trei producători din Uniune incluși în eșantion, 14 utilizatori și doi importatori neafiliați. Cu toate acestea, răspunsul unuia dintre utilizatori a fost incomplet, așa încât nu a permis Comisiei să realizeze o analiză pertinentă a acestor date, în pofida faptului că a transmis mai multe scrisori de atenționare.
(34)
În plus, o asociație care reprezintă industria sticlei, „Glass Alliance Europe”, s-a manifestat ca parte interesată în numele membrilor săi și a prezentat o declarație de poziție.
(35)
De asemenea, au fost primite comunicări scrise din partea mai multor asociații de utilizatori, în special „Danish Wind Industry Association” (Asociația daneză pentru industria eoliană), „Danish Plastics Federation” (Federația daneză a plasticului) și „Groupement de la Plasturgie Industrielle et des Composites (GPIC)” (Grupul pentru prelucrarea de materiale plastice și compozite), precum și din partea societății Siemens Wind Power AG.
(36)
În plus, Camera de comerț chineză pentru importul și exportul produselor din industria ușoară și de artizanat („China Chamber of Commerce for Import/Export of Light Industrial products & Arts-Crafts” - CCCLA) a prezentat observații.
(37)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea subvenționării, a prejudiciului și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 16 din regulamentul antidumping de bază și al articolului 26 din regulamentul antisubvenție de bază au fost efectuate vizite de verificare la guvernul RPC și la sediile următoarelor societăți:
producători din Uniune:
-
3B Fibreglass SPRL, Belgia;
-
Owens Corning Fibreglass France, Franța;
-
Johns Manville Slovakia a.s., Slovacia.
producători-exportatori din RPC:
-
Chongqing Polycomp International Corporation;
-
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd;
-
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd;
-
Changzhou Tianma Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Co., Ltd;
-
Jushi Group Chengdu Co., Ltd;
-
Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.
comercianți din RPC afiliați cu producătorii-exportatori:
-
China National Building Materials and Equipment Import and Export Corporation („CMBIE”);
-
China National Building Materials International Corporation („CNBMIC”).
comercianți din Uniune afiliați cu producătorii-exportatori:
-
Jushi Italia Srl;
-
Jushi Spain SA;
-
Jushi France SAS.
importatori neafiliați:
-
Helm AG, Germania.
utilizatori:
-
Basell Polyolefine, Germania;
-
DSM, Țările de Jos;
-
DuPont de Nemours, Belgia;
-
Exel Composites, Belgia;
-
Fiberline Composites, Danemarca;
-
Formax, Regatul Unit;
-
Polyone, Germania;
-
Vestas Wind Systems, Danemarca.
(38)
Guvernul RPC a afirmat, în esență, că drepturile sale la apărare în legătură cu accesul la dosarul pus la dispoziția părților interesate pentru consultare au fost încălcate, deoarece fie au lipsit informații din dosarul neconfidențial, fără indicarea unor „motive întemeiate”, fie nu au fost furnizate rezumate suficient de detaliate sau nu s-au comunicat motivele pentru care, în mod excepțional, nu a fost furnizat un rezumat neconfidențial.
(39)
Comisia consideră că dosarul neconfidențial pus la dispoziția părților interesate pentru consultare conținea suficiente informații pentru a permite părților interesate să examineze datele care au fost utilizate de Comisie în analiza sa; prin urmare, afirmația a fost considerată nefondată. Guvernul a fost informat cu privire la motivele pentru care Comisia a considerat că afirmațiile sunt nefondate.
(40)
În urma comunicării constatărilor definitive, atât guvernul RPC, cât și un producător-exportator au reiterat că dispoziția privind confidențialitatea a fost utilizată prea des și au solicitat divulgarea tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune, precum și cantitățile totale pentru fiecare număr de control al produsului (NCP).
(41)
Comisia consideră că nu a avut loc nicio încălcare a drepturilor la apărare, întrucât toți producătorii-exportatori au primit un document specific de comunicare a constatărilor, în care au fost dezvăluite NCP-urile aferente tipurilor de produse fabricate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și în cazul cărora a existat concurență cu RPC. Prin urmare, afirmația respectivă a fost respinsă.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(42)
Produsul în cauză care face obiectul ambelor anchete este același precum produsul definit în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului și descris în cele două avize de deschidere și constă în fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe din filamente de fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „produse din fibră de sticlă cu filament”), care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și 7019 31 00 (ultimul cod a înlocuit codul 7019 31 10 la 1.1.2014) și sunt originare din RPC.
(43)
Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale plastice armate cu fibră de sticlă cu filament) se utilizează în multe ramuri industriale: industria autovehiculelor, electrică/electronică, a generatoarelor eoliene, a construcțiilor, a rezervoarelor/conductelor, a bunurilor de consum, aerospațială/militară etc.
(44)
Există trei tipuri de bază de produse din fibră de sticlă cu filament vizate de prezenta procedură, și anume fire tăiate (11), semitorturi (12) și covorașe (13) (cu excepția celor din vată de sticlă). Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale ale diverselor tipuri, toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri.
2. Cereri de excludere a unor produse
2.1. Codul NC 7019 31 90
(45)
În urma publicării celor două avize de deschidere, CCCLA a atras atenția asupra faptului că ambele avize de deschidere s-au referit la codul NC 7019 31 10, în timp ce reclamantul s-a referit la codul NC 7019 31 00, care nu mai există. CCCLA a afirmat că produsele clasificate anterior la codul NC 7019 31 00 sunt în prezent clasificate la două coduri NC diferite: 7019 31 10 (covorașe din filamente de fibră de sticlă) și 7019 31 90 (alte covorașe din fibră de sticlă). Având în vedere că anchetele actuale vizează anumite produse din fibră de sticlă cu filament, CCCLA consideră că produsele clasificate la codul NC 7019 31 90, și anume „covorașele din fibră de sticlă fără filament”, ar trebui să fie excluse din definiția produsului în cauză.
(46)
Această afirmație este lipsită de relevanță, deoarece un astfel de produs oricum nu este produsul în cauză.
(47)
Reclamantul s-a referit la codul NC ex 7019 31 00 și a menționat în mod explicit că sunt excluse covorașele din vată de sticlă (adică alte covorașe și covorașe din fibră de sticlă fără filament). Acesta este motivul pentru care „ex” figurează înaintea codului NC.
(48)
Ambele avize de deschidere au fost publicate în decembrie 2013 și au precizat „care se încadrează în prezent la codurile NC […] 7019 31 10”. Având în vedere că, începând cu 1 ianuarie 2012, produsele care se încadrau anterior la codul NC 7019 31 00 au fost clasificate fie la codul NC 7019 31 10, fie la codul NC 7019 31 90, avizul de deschidere nu a inclus „covorașe din fibră de sticlă fără filament”, întrucât a precizat „care se încadrează în prezent la codurile NC […] 7019 31 10”.
(49)
Cu toate acestea, regulamentul actual precizează „încadrate în prezent la codurile NC […] 7019 31 00”, având în vedere că cele două coduri NC 7019 31 10 și 7019 31 90 au fost unificate din nou începând cu 1 ianuarie 2014, ca urmare a faptului că, în practică, la codul NC 7019 31 90 nu au fost încadrate produse (deoarece alte covorașe din fibră de sticlă, mai precis covorașele din vată de sticlă, au fost clasificate mai degrabă la codul NC 7019 39 00).
(50)
Prin urmare, cererea de excludere a codului NC 7019 31 90 nu este relevantă.
2.2. Semitorturi texturate
(51)
Un utilizator a solicitat ca semitorturile texturate (14) să fie excluse din definiția produsului, pe motiv că producătorii de fibră de sticlă cu filament din Uniune nu le produc.
(52)
Cu toate acestea, trei societăți din Uniune au fost identificate ca fiind producători de semitorturi texturate care dispun de suficientă capacitate pentru a acoperi nevoile pieței. Anchetele au arătat că, în ciuda diferențelor posibile privind aplicațiile finale, toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. Cererea de a exclude semitorturile texturate din definiția produsului este, prin urmare, respinsă.
(53)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a afirmat că semitorturile texturate ar trebui excluse întrucât (i) doar un singur producător din Uniune furnizează pieței semitorturi texturate în cantități limitate și, prin urmare, importurile de astfel de produse nu ar putea cauza un prejudiciu industriei din Uniune; (ii) semitorturile texturate se deosebesc de semitorturile directe, acestea din urmă având o mai bună rezistență transversală a unui profil compozit obținut prin pultruziune, iar procesul de producție al acestora fiind diferit; și (iii) contrar abordării din ancheta inițială antidumping în ceea ce privește firele, Comisia consideră că substituibilitatea limitată nu constituie un factor semnificativ care să permită excluderea semitorturilor texturate.
(54)
În ceea ce privește prima afirmație, Comisia reiterează că există mai mulți producători din Uniune care au capacitatea de a acoperi nevoile pieței în materie de semitorturi texturate, dar numai unul dintre ei vinde în prezent acest tip de produs. Argumentul guvernului RPC, cu privire la faptul că doar un singur producător din Uniune vinde efectiv produsul respectiv, este mai degrabă un indicator al cauzării unui prejudiciu, deoarece înseamnă că utilizatorii au schimbat furnizorul, recurgând la furnizori din afara Uniunii, în special din RPC.
(55)
În ceea ce privește a doua afirmație, procesul de producție pentru semitorturile texturate este identic cu cel pentru semitorturile „normale”, cu excepția faptului că există o etapă suplimentară constând în suflarea de aer în interiorul semitortului, ceea ce necesită doar un echipament suplimentar relativ necostisitor și nu modifică caracteristicile tehnice și fizice esențiale ale produsului. Semitortul texturat pare pur și simplu ușor mai flaușat decât semitortul „normal”.
(56)
În ceea ce privește a treia afirmație, Comisia a urmat aceeași abordare ca în ancheta precedentă, în cadrul căreia semitorturile texturate au făcut, de asemenea, parte din produsul în cauză și o cerere de a le exclude a fost respinsă. Nu au fost aduse argumente care ar conduce la o concluzie diferită.
(57)
Cererea de a exclude semitorturile texturate din definiția produsului este, prin urmare, respinsă.
2.3. Produse în cazul cărora industria din Uniune nu se confruntă cu concurență din partea RPC
(58)
Guvernul RPC a solicitat ca produsele în cazul cărora industria din Uniune nu se confruntă cu concurență din partea importurilor chineze (după cum se indică în versiunea neconfidențială a plângerii antisubvenții) să fie excluse din definiția produsului. Produsele care au fost menționate sunt firele tăiate pentru utilizare umedă (wet use chopped strands - WUCS) și covorașele.
(59)
WUCS au o perioadă de depozitare limitată și costuri de transport mai ridicate din cauza greutății suplimentare a conținutului de apă. Cu toate acestea, WUCS sunt comercializate la nivel mondial. Ancheta a arătat că, în ciuda anumitor diferențe privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale, toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. La fel ca orice alte tipuri de produse ale produsului în cauză, WUCS și covorașele sunt utilizate ca materiale de consolidare. În plus, afirmația guvernului RPC referitoare la faptul că, deocamdată, anumite produse chineze din fibră de sticlă cu filament nu sunt prezente în cantități mari pe piața Uniunii nu exclude o schimbare în viitor a comportamentului întreprinderilor în ceea ce privește exporturile acestor tipuri specifice de produse. Prin urmare, cererea de a exclude aceste produse din definiția produsului este respinsă.
(60)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a afirmat că (i) doar un singur producător din Uniune produce WUCS și, prin urmare, orice importuri de astfel de produse nu ar putea cauza un prejudiciu industriei din Uniune; (ii) producătorii din Uniune nu suferă niciun prejudiciu în cazul produselor menționate mai sus, deoarece industria din Uniune a indicat în versiunea publică a plângerii că poate obține un profit de peste 8 %-10 % de pe urma acestor produse; (iii) WUCS au un conținut de apă mai ridicat, o perioadă de depozitare limitată și un proces de producție diferit, așa încât se deosebesc din punct de vedere fizic și chimic de firele tăiate normale; și (iv) contrar abordării din ancheta anterioară în ceea ce privește firele, Comisia consideră că substituibilitatea limitată nu constituie un factor semnificativ care să permită excluderea WUCS și a covorașelor.
(61)
Prima afirmație este respinsă deoarece mai mulți producători din Uniune vând WUCS și, prin urmare, nu este exclus ca industria din Uniune să sufere un prejudiciu în legătură cu acest tip de produs.
(62)
În ceea ce privește cea de a doua afirmație, faptul că unele tipuri de produse sunt profitabile în anumite momente nu este un motiv suficient pentru a exclude aceste tipuri de produse. În plus, WUCS sunt importate în Uniune în cantități mult mai mici decât celelalte produse din fibră de sticlă cu filament. Prin urmare, marja de profit pentru acest tip de produs individual nu este reprezentativă pentru produsul în cauză.
(63)
În ceea ce privește a treia afirmație, produsul în cauză nu este definit în funcție de conținutul său de apă. În consecință, conținutul de apă al WUCS nu justifică excluderea acestui produs. În plus, procesul de producție al WUCS este același ca și cel pentru firele tăiate pentru utilizare uscată (dry use chopped strands - DUCS), cu excepția faptului că nu are loc o etapă de producție, și anume etapa uscării.
(64)
În ceea ce privește a patra afirmație, Comisia a urmat aceeași abordare ca în ancheta anterioară antidumping, în cadrul căreia WUCS au făcut, de asemenea, parte din produsul în cauză. Nu au fost aduse argumente care ar conduce la o concluzie diferită.
(65)
Prin urmare, cererea de a exclude WUCS din definiția produsului este respinsă.
3. Produsul similar
(66)
Similar anchetei anterioare antidumping, s-a constatat că produsul în cauză și produsele din fibră de sticlă cu filament fabricate și vândute pe piața internă a RPC, precum și produsele din fibră de sticlă cu filament fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt produse similare în cadrul prezentelor anchete, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 2 litera (c) din regulamentul antisubvenție de bază.
C. SUBVENȚIA
1. Introducere
(67)
Cel de-al 12-lea plan cincinal de dezvoltare economică și socială națională al RPC evidențiază viziunea strategică a guvernului RPC pentru ameliorarea și promovarea industriilor-cheie, incluzând, printre altele, fabricarea de produse din fibră de sticlă. În special, capitolul 9 din cel de al 12-lea plan cincinal, care se referă la transformarea și modernizarea industriei prelucrătoare, specifică:
„Vom pune accentul pe dezvoltarea de noi materiale, cum ar fi sticla fotovoltaică, sticla pentru substrat ultrasubțire, fibra de sticlă specială și ceramica specială.”
(68)
Secțiunea 3 a capitolului 9 din planul sus-menționat privind modernizarea tehnologică a întreprinderilor precizează, în special, faptul că guvernul RPC„…va încuraja întreprinderile să își îmbunătățească capacitatea de a dezvolta noi produse, să sporească conținutul tehnologic și valoarea adăugată a produselor lor și să accelereze actualizarea și modernizarea produselor lor.”
(69)
În plus, secțiunea 1 a capitolului 10 din același plan prevede următoarele:
„Accentul în materie de dezvoltare în industria pentru materiale noi va fi plasat pe materiale funcționale noi, materiale structurale avansate, fibre de înaltă performanță și materialul compozit fabricat din acestea, precum și materiale de bază de uz general.”
(70)
Importanța inovării și a noilor materiale, în general, este specificată clar atât în „Cel de-al 12-lea program cincinal de inovare în domeniul tehnologiilor industriale”, cât și în „Planul național de dezvoltare științifică și tehnologică pe termen lung 2006-2020)”.
(71)
În plus, „Catalogul de îndrumări pentru restructurare industrială pe anul 2011” (Decizia nr. 9) menționează explicit printre industriile încurajate „trefilarea firelor în cuptoare pentru fibră de sticlă E […], dezvoltarea și fabricarea fibrei de sticlă de înaltă performanță și a produselor fabricate din aceasta.” În plus, „Catalogul de îndrumări pentru investițiile străine în industrii”, care enumeră industriile în care sunt încurajate investițiile străine (15), se referă explicit la fabricarea de produse din fibră de sticlă și de fibră de sticlă specială.
(72)
Guvernul RPC a afirmat că aceste planuri reprezintă doar îndrumări, care nu au caracter obligatoriu. Cu toate acestea, se precizează clar în cel de al 12-lea plan cincinal că acesta este obligatoriu din punct de vedere juridic:
„Acest plan a fost dezbătut și aprobat de Congresul Național al Poporului și are valabilitate juridică.”
(73)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a susținut că produsul în cauză este reprezentat doar de produsele din fibră de sticlă standard (sticlă E) și nu de fibra de sticlă de înaltă performanță, care este mai avansată din punct de vedere tehnologic (fibră de sticlă pentru scopuri speciale sau sticlă S). Prin urmare, produsul în cauză care face obiectul acestei anchete nu face parte din industriile încurajate, deoarece numai fibra de sticlă specială sau fibrele de înaltă performanță se numără printre industriile care sunt încurajate. Guvernul RPC face trimitere, printre altele, la cel de al 12-lea plan cincinal care se referă doar la „fibre de înaltă performanță” și la „fibră de sticlă specială”.
(74)
În primul rând, produsul în cauză constă în anumite produse din fibră de sticlă cu filament. Definiția produsului nu face nicio distincție între produsele fabricate din fibră de sticlă standard (denumită în continuare „sticlă E”) și cele fabricate din fibră de sticlă specială (denumită în continuare „sticlă S”). În al doilea rând, nicio parte interesată nu a prezentat o cerere de excludere a unui produs pe motiv că fibra de sticlă specială nu ar trebui să intre sub incidența definiției produsului. În al treilea rând, guvernul RPC nu a contestat faptul că guvernul încurajează dezvoltarea „fibrelor de sticlă specială”. Într-adevăr, se face referire chiar și la produsele din fibră de sticlă standard ca reprezentând o industrie în care sunt încurajate investițiile străine (a se vedea considerentul 71).
(75)
În orice caz, chiar dacă s-ar accepta argumentul că numai dezvoltarea fibrei de sticlă de înaltă performanță (de exemplu sticla S) este încurajată de guvernul RPC, ancheta nu a evidențiat nicio distincție între industria fibrei de sticlă standard, pe de-o parte, și industria fibrei de sticlă specială, pe de altă parte. Dimpotrivă, toate produsele din fibră de sticlă, indiferent dacă sunt fabricate din sticlă E sau dintr-o fibră de sticlă de înaltă performanță, cum ar fi sticla S, sunt fabricate de aceeași industrie producătoare de fibră de sticlă. În această privință, Comisia a constatat, în special, că toți producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion utilizează atât fibră de sticlă standard (sticlă E), cât și fibră de sticlă de înaltă performanță (de exemplu sticlă S) în procesul lor de producție și că nu există niciun mecanism care să limiteze sprijinul furnizat unui segment al producției, fie sub forma unor împrumuturi preferențiale, fie sub forma acordării unor drepturi de folosire a unor terenuri. Din aceasta rezultă că încurajarea explicită în vederea dezvoltării de produse din fibră de sticlă de înaltă performanță nu poate exclude, de drept sau de fapt, industria fibrei de sticlă de bază din domeniul de aplicare al politicii strategice generale de încurajare a întreprinderilor să își îmbunătățească capacitatea de a dezvolta noi produse, să sporească conținutul tehnologic și valoarea adăugată a produselor lor și să accelereze actualizarea și modernizarea produselor lor.
(76)
Din cele de mai sus rezultă că afirmația potrivit căreia produsul în cauză nu face parte din industria încurajată este nefondată și, prin urmare, se respinge.
(77)
În plus, „Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat privind promulgarea și punerea în aplicare a dispozițiilor provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale” (care, împreună cu „Dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale”, este denumită în continuare „Decizia nr. 40”) afirmă că guvernul RPC va sprijini în mod activ dezvoltarea a diferite tipuri de industrii (16).
(78)
Cu toate că Decizia nr. 40 nu se referă în mod explicit la industria fibrei de sticlă cu filament sau, mai general, la industria pentru materiale noi, ea trasează totuși tuturor instituțiilor financiare sarcina de a oferi sprijin de tip credit numai proiectelor încurajate și prevede că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale privitoare la proiectele încurajate” (17). Prin urmare, se poate concluziona că dispozițiile Deciziei nr. 40 au fost aplicabile industriei fibrei de sticlă cu filament.
(79)
Guvernul RPC a afirmat că Decizia nr. 40 dispune doar că industriile încurajate ar trebui să primească sprijin de tip credit „în conformitate cu principiile creditării” și că din aceasta nu se poate deduce că sprijinul respectiv ar trebui să fie acordat în mod preferențial.
(80)
Ancheta a arătat că societățile incluse în eșantion au beneficiat de pe urma politicilor de împrumuturi în condiții preferențiale. Într-adevăr, unele dintre societățile deficitare au continuat să obțină finanțare în condiții preferențiale. Prin urmare, Comisia respinge afirmația guvernului RPC potrivit căreia acordarea de împrumuturi industriei fibrei de sticlă cu filament s-a desfășurat „în conformitate cu principiile creditării”. Ideea principală rămâne faptul că, în conformitate cu Decizia nr. 40, toate instituțiile financiare au obligația să acorde credite industriilor încurajate, printre care se numără și industria fibrei de sticlă cu filament, și că sprijinul respectiv se acordă de facto în condiții preferențiale.
(81)
În plus, „Planul național pentru dezvoltarea științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020)” se angajează să „pună finanțarea politicilor pe primul loc”, să „încurajeze instituțiile financiare să acorde sprijin prin credite preferențiale proiectelor naționale de industrializare din domeniul științei și tehnologiei de o importanță deosebită”, să „încurajeze instituțiile financiare să îmbunătățească și să consolideze serviciile financiare destinate întreprinderilor de înaltă tehnologie” și „să pună în aplicare politici fiscale preferențiale pentru a promova dezvoltarea întreprinderilor de înaltă tehnologie”.
(82)
Producția de fibră de sticlă cu filament se încadrează în definiția întreprinderii de înaltă tehnologie, așa cum arată și numărul de producători cu statut de tehnologie înaltă și nouă din RPC. Într-adevăr, ancheta a arătat că unele dintre societățile incluse în eșantion au primit certificatul de întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă, care ar putea beneficia de tratamentul preferențial descris în „Planul național pentru dezvoltarea științei și tehnologiei pe termen mediu și lung (2006-2020)” menționat mai sus.
2. Lipsa cooperării și utilizarea datelor disponibile
2.1. Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază în cazul unui producător-exportator
(83)
În timpul vizitei de verificare la una dintre societățile din RPC, s-a constatat că societatea respectivă înlocuise situația financiară auditată pe care o prezentase inițial Comisiei în răspunsul său la chestionarul antisubvenții. Societatea nu a dezvăluit această informație în mod voluntar, ci existența unei situații financiare auditate diferite a fost descoperită abia atunci când societatea a fost invitată să furnizeze un exemplar original al situației financiare. În plus, această nouă situație financiară a fost pusă la dispoziție doar în limba chineză. Întrucât emiterea a două exemplare diferite ale unei situații financiare auditate încalcă standardele internaționale de audit (nr. 560 în ceea ce privește „evenimentele ulterioare” auditului), echipa de verificare a subliniat faptul că acest lucru reprezintă o problemă gravă, având în vedere că ridică îndoieli cu privire la credibilitatea situațiilor financiare prezentate. Societatea a explicat că situația financiară auditată prezentată inițial în răspunsul la chestionar conținea erori și, prin urmare, a fost înlocuită cu o nouă versiune eliberată de aceeași societate de audit, antedatată și emisă din nou cu același număr secvențial precum raportul inițial privind situația financiară, care a fost distrus.
(84)
În urma vizitei de verificare și după ce a fost pusă la dispoziție traducerea celui de-al „doilea” exemplar al situației financiare, Comisia a transmis o scrisoare societății, prezentând motivele specifice și detaliate pentru care este de părere că unele dintre datele furnizate în chestionar nu pot fi considerate ca fiind verificate. Societatea a fost informată că, în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, Comisia poate decide să își stabilească concluziile pe baza datelor disponibile, și i s-a oferit posibilitatea să prezinte informații.
(85)
Societatea a furnizat observațiile sale atât în scris, cât și în timpul unei audieri cu consilierul-auditor. Răspunsul acesteia a indicat existența a încă unei versiuni a situației financiare auditate (o a treia) (în formatul utilizat pentru societățile cotate la bursă). Deși nu par a exista diferențe substanțiale între „a doua” și „a treia” situație, aceasta din urmă a fost totuși mult mai detaliată și mai cuprinzătoare. Cu toate că această situație financiară fusese deja emisă și se afla la dispoziția societății în timpul vizitei de verificare (18), nici existența sa nu a fost dezvăluită Comisiei în timp util în cursul verificării. Spre deosebire de celelalte situații financiare, această „a treia” versiune a enumerat în mod explicit și în detaliu toate subvențiile (inclusiv temeiul lor juridic) pe care societatea le-a primit în cursul PA. Prin urmare, o examinare a acestei situații financiare ar fi fost foarte utilă în cursul vizitei de verificare, pentru a verifica încrucișat toate informațiile prezentate privind sistemele de subvenții individuale de care a beneficiat societatea.
(86)
Situația financiară auditată este un document esențial pentru a permite o verificare adecvată a informațiilor furnizate de către societate Comisiei în ceea ce privește, printre altele, granturile, împrumuturile, drepturile de folosire a unor terenuri, amânările de la plata taxelor etc.
(87)
După cum s-a evidențiat mai sus, cooperarea societății nu a fost corespunzătoare și a creat un impediment major în calea unei verificări adecvate a informațiilor prezentate Comisiei. Prin urmare, aceasta din urmă nu a putut verifica în mod adecvat informațiile primite cu privire la, printre altele, nivelul subvențiilor primite de societate. În consecință, Comisia nu a putut ajunge la o concluzie de o acuratețe rezonabilă, în special în ceea ce privește nivelul subvențiilor primite.
(88)
Se consideră că societatea a furnizat informații înșelătoare și nu a cooperat în mod adecvat. Prin urmare, Comisia a decis să aplice dispozițiile articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază. Întrucât societatea a făcut parte dintr-un grup, dispozițiile articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază au fost aplicabile întregului grup.
(89)
Cu toate acestea, în scopul stabilirii nivelului de subvenționare pentru grup, Comisia a utilizat datele reale ale celor două societăți din cadrul grupului care cooperaseră pe deplin la ambele anchete și ale căror informații au fost considerate fiabile în ceea ce privește nivelurile lor de subvenționare. În ceea ce privește societatea din cadrul grupului care a furnizat informații înșelătoare, determinarea nivelului de subvenționare s-a bazat pe datele disponibile. În vederea stabilirii nivelului de subvenționare pentru această persoană juridică, datele disponibile utilizate de Comisie au fost constituite de cel mai ridicat nivel de subvenționare constatat în cazul fiecărui sistem de subvenții pentru oricare dintre persoanele juridice făcând parte din societățile sau grupurile de societăți care sunt incluse în eșantion și menționate în considerentul 30 și care au cooperat pe deplin la anchetă.
(90)
În urma comunicării constatărilor, reclamantul a afirmat că metodologia utilizată pentru calcularea nivelului de subvenționare al grupului nu a fost corectă. El a susținut că, întrucât marja de subvenție a grupului este reprezentată de suma celor mai mari marje de subvenție constatate în cazul fiecărui sistem de subvenții pentru oricare dintre societățile cooperante, aceasta ar trebui să fie mult mai mare.
(91)
Această afirmație se bazează pe o neînțelegere. Metodologia utilizată pentru calcularea nivelului de subvenționare, descrisă în considerentul 89 de mai sus, s-a aplicat doar societății (din cadrul grupului) care a furnizat informații înșelătoare, și nu grupului în ansamblu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(92)
Societatea care a furnizat informații înșelătoare nu exporta produsul în cauză. În cadrul grupului, exporturile produsului în cauză au fost efectuate de una dintre societățile sale afiliate. Aceasta din urmă a cooperat însă pe deplin la ambele anchete și a furnizat informații fiabile cu privire la prețul de export al grupului. Prin urmare, informațiile furnizate au fost utilizate pentru constatările definitive ale Comisiei în cadrul acestei proceduri.
(93)
În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator a afirmat că aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază a reprezentat o eroare din partea Comisiei.
(94)
În primul rând, s-a susținut că în scrisoarea trimisă societății, în care Comisia a prezentat motivele detaliate pentru aplicarea propusă a dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, Comisia nu a precizat niciodată că nu a putut verifica informațiile privind subvențiile. Prin urmare, Comisia nu poate invoca această argumentare în concluziile sale definitive, deoarece societății nu i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la argumentul în cauză.
(95)
Această afirmație nu poate fi acceptată. În scrisoarea respectivă, Comisia a menționat în mod explicit că „nu poate concluziona că informațiile privind nivelul subvențiilor primite de [societate] a fost verificat”. În orice caz, societatea a fost informată pe deplin în legătură cu motivele pentru recurgerea la cele mai bune date disponibile în documentul de comunicare a constatărilor finale și i s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații în această privință, ceea ce a și făcut.
(96)
În al doilea rând, producătorul-exportator a susținut că, chiar în cazul în care Comisia ar trebui să aplice dispozițiile articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, aceasta nu ar trebui să recurgă la datele altor societăți ca bază pentru determinarea nivelului de subvenționare, ci ar trebui să se bazeze pe exemplarul corect al situației financiare auditate furnizat de societate, deoarece acesta conține totuși informațiile „cele mai adecvate” și „cele mai potrivite” despre nivelul de subvenționare al societății.
(97)
După cum s-a explicat în considerentele 83-88 de mai sus, Comisia are îndoieli serioase cu privire la credibilitatea situațiilor financiare prezentate și, prin urmare, nu s-a putut baza pe acestea pentru a verifica nivelul de subvenționare în cazul sistemelor și/sau programelor de subvenții diferite, cum ar fi împrumuturile preferențiale și acordarea unor drepturi de folosire a unor terenuri contra unei plăți mai mici decât cea adecvată. Într-adevăr, fiabilitatea situațiilor financiare auditate este esențială pentru a verifica acuratețea și exhaustivitatea informațiilor furnizate în alt mod. Prin urmare, Comisia a trebuit să recurgă la cele mai bune date disponibile pentru determinarea nivelului de subvenționare, care în acest caz au fost informațiile verificate privind sistemele de subvenții relevante furnizate de alte entități cooperante. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(98)
Societatea a afirmat, de asemenea, că, în mod eronat, Comisia a aplicat standardele internaționale de contabilitate („IAS”) drept criteriu pentru a respinge situațiile financiare auditate. Potrivit societății, ar trebui să se facă o distincție între rolul situațiilor financiare auditate și relevanța IAS într-o evaluare privind statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în proceduri antidumping, pe de-o parte, și în proceduri antisubvenție, pe de altă parte. O încălcare a IAS nu poate constitui un motiv pentru aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază.
(99)
Comisia atrage atenția asupra faptului că încălcarea standardelor internaționale de contabilitate care a fost descoperită în cursul anchetei nu a fost, în sine, motivul pentru aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază. Motivul a fost faptul că au fost furnizate Comisiei versiuni diferite ale situației financiare auditate, ceea ce a ridicat îndoieli cu privire la credibilitatea acestora și a determinat, în consecință, Comisia să concluzioneze că alte informații privind nivelul de subvenționare nu au putut fi verificate. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(100)
Societatea a afirmat, de asemenea, că metodologia Comisiei de calculare a marjei sale de subvenție, care a constat în a utiliza cea mai ridicată rată compensatorie în cazul fiecărui sistem, constatată pentru fiecare persoană juridică cooperantă (și nu pentru fiecare grup), a fost nejustificată. Societatea a afirmat că această metodologie este eronată, deoarece societățile din cadrul aceluiași grup pot decide să concentreze subvențiile într-o anumită persoană juridică în avantajul întregului grup.
(101)
După cum s-a explicat în considerentul 89, pentru a calcula nivelul de subvenționare în cadrul grupului, Comisia a utilizat datele reale ale două alte societăți din cadrul grupului care au cooperat la ambele anchete atunci când s-a calculat nivelul de subvenționare pentru întregul grup. Datele disponibile s-au aplicat doar unei persoane juridice din cadrul grupului, care a furnizat informații înșelătoare. Pentru a determina nivelul de subvenționare al unei persoane juridice din cadrul grupului, Comisia a considerat că cea mai adecvată metodă constă în a baza calculele pe același nivel din cadrul structurii întreprinderii și în a utiliza cel mai ridicat nivel de subvenționare constatat pentru oricare dintre persoanele juridice (din cadrul grupului, după caz) care fac parte din societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
2.2. Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază în cazul băncilor deținute de stat
(102)
Comisia nu a beneficiat de cooperare din partea niciuneia dintre băncile deținute de stat din RPC. Acestea au fost invitate să furnizeze, prin completarea unui chestionar, informațiile necesare în scopul anchetei antisubvenție. Prin urmare, Comisia a notificat guvernul RPC că va lua în considerare posibilitatea să își bazeze constatările privind informațiile legate de băncile deținute de stat pe datele disponibile, în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază.
(103)
În răspunsul la scrisoarea Comisiei și, ulterior, în urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a obiectat cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază în ceea ce privește informațiile care au fost solicitate de la băncile deținute de stat. Guvernul RPC a argumentat că a furnizat o mare parte din informațiile din cadrul acestei anchete. Cu toate acestea, Comisia a considerat că informațiile respective nu au putut înlocui în totalitate un răspuns din partea băncilor deținute de stat la chestionarele specifice. Guvernul RPC nu a contestat faptul că băncile deținute de stat nu au prezentat niciun răspuns la chestionar și nici faptul că băncile în cauză sunt deținute de stat. Prin urmare, Comisia a trebuit să își bazeze constatările privind băncile deținute de stat pe datele disponibile.
3. Sistemele care fac obiectul anchetei
(104)
Comisia a trimis chestionare atât guvernului RPC (incluzând chestionare destinate băncilor deținute de stat), cât și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la sistemele despre care se presupune că sunt implicate în acordarea de subvenții pentru industria fibrei de sticlă cu filament: Următoarele sisteme au făcut obiectul anchetei:
(a)
împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor, garanții și asigurări acordate industriei fibrei de sticlă cu filament:
-
împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor;
-
programe de subvenționare a creditelor la export;
-
garanții la export și asigurări pentru noi materiale;
-
beneficii rezultate din accesul la holdingurile offshore și rambursări de împrumuturi de către guvern;
(b)
programe de granturi:
-
subvenții pentru dezvoltarea programelor „Famous Brands” („Mărci celebre”) și „China World Top Brands” („Cele mai mari mărci ale Chinei”);
-
granturi acordate de administrația de stat centrală;
-
granturi acordate de administrația de stat subcentrală;
-
programul „Funds for outward expansion of industries in Guangdong Province” („Fonduri pentru expansiunea în afara provinciei a industriilor din provincia Guangdong”);
(c)
furnizarea de resurse de către autoritățile publice contra unei plăți mai mici decât cea adecvată (less than adequate remuneration - LTAR):
-
furnizarea de energie electrică de către autoritățile publice;
-
furnizarea de apă de către autoritățile publice;
-
furnizarea de materii prime de către autoritățile publice;
-
furnizarea de terenuri de către autoritățile publice contra unei plăți mai mici decât cea adecvată;
(d)
programe de scutire de impozitul pe profit și de alte impozite directe și programe de reducere a acestor impozite:
-
programul „Two Free,Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard) pentru întreprinderile cu investiții străine (IIS);
-
reduceri ale impozitului pe profit pentru IIS orientate spre export;
-
subvenții pentru impozitul pe profit pentru IIS pe baza localizării geografice;
-
programe de scutire de impozit local pe profit și de reducere a acestuia pentru IIS „productive”;
-
reduceri fiscale pentru IIS care achiziționează echipamente fabricate în China;
-
compensări fiscale pentru activitatea de cercetare și dezvoltare desfășurată în cadrul IIS;
-
restituiri de impozit pentru reinvestirea profiturilor întreprinderilor cu investiții străine în întreprinderi orientate spre export;
-
programe fiscale preferențiale pentru IIS recunoscute ca întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă;
-
reduceri fiscale pentru întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă implicate în anumite proiecte desemnate;
-
politică preferențială privind impozitul pe profit pentru întreprinderile din regiunea Nord-Est;
-
programele fiscale din provincia Guangdong;
-
scutirea fiscală referitoare la dividendele între întreprinderile rezidente calificate;
-
rate reduse ale impozitului pe profit;
(e)
programe de fiscalitate indirectă și de tarifare la import:
-
scutiri de TVA la utilizarea de echipamente importate;
-
reduceri de TVA la achiziționarea de către IIS a unor echipamente fabricate în China;
-
scutiri de TVA și scutiri tarifare pentru achizițiile de active fixe în cadrul programului de dezvoltare a comerțului exterior.
4. Împrumuturi preferențiale de susținere a politicilor, alte finanțări, garanții și asigurări
4.1. Împrumuturi preferențiale
(a) Introducere
(105)
Constatările privind băncile deținute de stat au fost formulate pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, după cum s-a explicat în secțiunea C.2.2.
(b) Temei juridic
(106)
Următoarele dispoziții juridice prevăd acordarea de împrumuturi preferențiale în RPC: Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „legea bancară”) [2003], Normele generale privind împrumuturile promulgate de Banca Populară a Chinei (denumită în continuare „PBOC” - „People's Bank of China”) la 28 iunie 1996 și Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat.
(c) Constatările anchetei
Existența unei subvenții
(107)
Deși autoritățile chineze nu au furnizat decât informații limitate privind participarea/deținerea băncilor din RPC, ancheta a stabilit, pe baza datelor disponibile, că piața financiară chineză este caracterizată de un grad semnificativ de influență și control exercitate de stat. Pentru a analiza dacă băncile dețin, sunt învestite cu sau exercită autoritate publică (adică dacă sunt organisme publice), Comisia a utilizat toate informațiile disponibile privind nu numai deținerea de către stat a băncilor, ci și alte caracteristici precum prezența autorităților publice în consiliul de administrație, influența și controlul exercitate de autoritățile publice asupra activităților băncilor, îndeplinirea politicilor sau intereselor statului și întrebarea dacă entitățile bancare au fost instituite prin statut.
(108)
Pe baza informațiilor disponibile, se concluzionează că băncile deținute integral de stat, ale căror consilii de administrație sunt dominate de autoritățile publice din RPC, dețin cea mai mare cotă de piață și sunt actorii predominanți pe piața financiară chineză. Băncile deținute de stat fac obiectul unor norme juridice care le impun, printre altele, să își desfășoare activitatea de creditare în conformitate cu nevoile economiei naționale, să ofere sprijin de tip credit proiectelor încurajate (19) sau să acorde prioritate dezvoltării industriilor de tehnologie înaltă și nouă (20).
(109)
Un alt indiciu privind implicarea statului pe piața financiară chineză este rolul jucat de PBOC în stabilirea limitelor specifice privind modul în care ratele dobânzii sunt stabilite și fluctuează (21). Instituțiilor financiare li se cere să practice rate pentru împrumuturi care să se încadreze într-un anumit interval în raport cu rata de referință a dobânzii PBOC. Pentru împrumuturile preferențiale, nu este permis ca ratele dobânzilor să fluctueze în sens crescător. Impunerea de limite ale ratei dobânzii la împrumuturi cumulată cu impunerea unor plafoane ale ratei dobânzii la depozite creează o situație în care băncile au acces garantat la capital ieftin (datorită reglementării ratelor la depozite) și sunt capabile să acorde împrumuturi industriilor selectate la rate avantajoase, în conformitate cu politica guvernamentală de a dirija băncile să acorde un sprijin deosebit anumitor industrii încurajate și/sau de înaltă tehnologie, precum industria fibrei de sticlă cu filament.
(110)
Comisia a solicitat clarificări din partea guvernului RPC în legătură cu definiția și formularea utilizate în Circulara 251, precum și în legislația sa precedentă [Circulara PBOC privind expansiunea intervalului de fluctuație a ratei dobânzii instituțiilor financiare - YinFa (2003) nr. 250]. Cu toate acestea, după cum s-a descris în secțiunea C.2.2. de mai sus, guvernul RPC nu a furnizat aceste circulare. Guvernul RPC a afirmat însă că Circulara 250 a fost abrogată prin Circulara 251 și că pragurile ratei de împrumut au fost abolite începând cu iulie 2013, așa încât nu există nicio implicare a statului în sectorul bancar.
(111)
Cu toate acestea, abolirea pragurilor ratei de împrumut a avut loc în cursul perioadei de anchetă. În consecință, PBOC a influențat stabilirea ratelor dobânzii de către băncile deținute de stat pentru cea mai mare parte a perioadei de anchetă. În plus, ancheta nu a arătat că abolirea ar fi avut vreun efect imediat asupra împrumuturilor primite de producătorii incluși în eșantion. În orice caz, pragul ratei dobânzii valabil în perioada de anchetă nu este singurul argument pentru care Comisia consideră băncile deținute de stat ca fiind organisme publice.
(112)
Constatările stabilite în anchetele antisubvenție privind panourile solare (22) și sticla solară (23), în care s-a concluzionat că băncile deținute de stat din RPC acționează ca organisme publice (a se vedea considerentele 158-168 din regulamentul privind panourile solare și considerentul 73 din regulamentul privind sticla solară) constituie, de asemenea, date disponibile în cadrul prezentei anchete în ceea ce privește statutul de organism public al băncilor deținute de stat. Aceste date sunt rezumate după cum urmează:
-
băncile deținute de stat dețin cea mai mare cotă de piață și sunt actorii predominanți pe piața din RPC;
-
pe baza datelor disponibile, băncile deținute de stat sunt controlate de guvern prin intermediul proprietății și al controlului administrativ al comportamentului lor comercial, incluzând limitele ratei dobânzii pe care acestea le pot oferi;
-
legea bancară și alte acte legislative și reglementări impun ca băncile să acorde împrumuturi în funcție de necesitățile economiei naționale, să asigure creditarea proiectelor încurajate și să acorde prioritate întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă.
(113)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că băncile deținute de stat îndeplinesc funcții guvernamentale în numele guvernului RPC, și anume promovează în mod obligatoriu anumite sectoare ale economiei în conformitate cu planificarea de către stat și cu documentele de politică. Ponderea semnificativă a autorităților publice în proprietatea băncilor deținute de stat confirmă faptul că băncile sunt controlate de autoritățile publice pe parcursul exercitării funcțiilor lor publice. Guvernul RPC exercită un control semnificativ asupra băncilor deținute de stat prin implicarea omniprezentă a autorităților publice în sectorul financiar și prin impunerea unei obligații asupra băncilor deținute de stat de a respecta politicile guvernamentale. Prin urmare, se consideră că băncile deținute de stat sunt organisme publice deoarece dețin, sunt învestite cu și exercită autoritate guvernamentală.
(114)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a contestat această concluzie, afirmând că motivele pentru care Comisia a considerat că băncile deținute de stat sunt organisme publice nu au fost prezentate de către aceasta. Comisia este convinsă că faptele prezentate în considerentele de mai sus sunt suficiente pentru justificarea concluziei că băncile deținute de stat sunt organisme publice.
(115)
Deși majoritatea covârșitoare a împrumuturilor primite de producătorii-exportatori incluși în eșantion sunt furnizate de bănci deținute de stat, ancheta a arătat că o mică parte a împrumuturilor este furnizată de bănci private. Comisia a analizat, prin urmare, în ce măsură băncile private din RPC sunt mandatate și/sau dirijate de guvernul RPC să acorde împrumuturi preferențiale producătorilor de fibră de sticlă cu filament, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază.
(116)
Articolul 34 din legea bancară prevede că băncile private au de asemenea sarcina „de a-și desfășura activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și în spiritul politicilor industriale de stat” (24).
(117)
Ancheta a arătat că, în cazul producătorilor-exportatori incluși în eșantion, ratele dobânzii aplicate de băncile deținute de stat, pe de-o parte, și de cele private, pe de altă parte, s-au aflat, în general, la niveluri foarte similare. Acest lucru indică faptul că băncile deținute de stat, care sunt actorii predominanți pe piața bancară și de creditare din RPC, stabilesc nivelurile ratelor dobânzilor, iar băncile private pur și simplu preiau ratele stabilite de băncile deținute de stat (organisme publice).
(118)
În aceste circumstanțe, se concluzionează că băncile private nu își stabilesc ratele în mod independent de intervenția statului și că strategia de acordare a împrumuturilor practicată de băncile private este dirijată de guvernul RPC.
(119)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a contestat modul în care Comisia a interpretat articolul 34 din legea bancară, afirmând că „este evident că înțelesul pe care Comisia l-a conferit articolului 34 nu îi poate fi atribuit acestuia”. Guvernul RPC a atras atenția Comisiei cu privire la alte articole din legea bancară, și anume articolele 4, 5 și 7, care sunt menite să garanteze că împrumuturile sunt acordate fără intervenții și după o evaluare de credit.
(120)
Comisia recunoaște că aceste articole există, dar consideră că ar trebui să fie înțelese și interpretate în lumina dispozițiilor articolului 34. În această privință, se reamintește faptul că nici guvernul RPC, nici băncile sau societățile în cauză incluse în eșantion nu au fost în măsură să demonstreze că împrumuturile au fost acordate fără intervenții sau după o evaluare de credit corespunzătoare. Dimpotrivă, ancheta a arătat că deși unul dintre producătorii-exportatori a înregistrat pierderi, acesta a reușit să primească împrumuturi de la bănci la rate obișnuite ale dobânzii, fără a se aplica nicio majorare pentru a ține cont de riscul asociat cu situația sa financiară dificilă.
(121)
Prin urmare, Comisia concluzionează că băncile private sunt mandatate sau dirijate de guvern să acorde o finanțare preferențială, într-un mod similar cu modul de acordare a finanțării de către băncile deținute de stat, ceea ce înseamnă că există o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul antisubvenție de bază.
Specificitatea
(122)
În ceea ce privește băncile care au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori cooperanți, majoritatea dintre acestea sunt bănci deținute de stat și sunt controlate în ultimă instanță de către guvernul RPC. Printre acestea se numără principalele bănci comerciale și de susținere a politicilor din RPC, cum ar fi China Development Bank, EXIM Bank, Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank și Industrial and Commercial Bank of China.
(123)
În plus, Comisia observă că guvernul RPC dirijează acordarea de împrumuturi preferențiale către un număr limitat de industrii. De exemplu, Decizia nr. 40 prevede că guvernul RPC va sprijini în mod activ dezvoltarea industriilor producătoare de noi materiale, iar industria fibrei de sticlă cu filament este considerată o astfel de industrie. De asemenea, tuturor instituțiilor financiare li se trasează sarcina de a sprijini prin creditare numai proiectele încurajate, categorie în care intră proiectele legate de fibra de sticlă cu filament. În plus, decizia respectivă promite punerea în aplicare a „altor politici preferențiale vizând proiectele încurajate”.
(124)
Guvernul RPC a susținut că Comisia s-a bazat în mod eronat pe Decizia nr. 40, întrucât producerea produsului în cauză nu este clasificată drept o industrie încurajată. Mai mult, chiar dacă s-ar accepta că industria este încurajată, guvernul a afirmat că recurgerea la Decizia nr. 40 nu se poate extinde asupra unei industrii care nu este menționată în Decizia nr. 9 („Catalogul de îndrumări pentru restructurare industrială pe anul 2011”).
(125)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion se încadrează în categoria industriilor încurajate, după cum se descrie mai sus (în considerentele 67-76), precum și în categoria industriilor de tehnologie înaltă și nouă. În plus, în pofida afirmației guvernului, fibra de sticlă specială și produsele fabricate din aceasta, precum și cuptoarele pentru producția de sticlă E sunt menționate explicit la capitolul XII punctul 6 din Decizia nr. 9 (25). Prin urmare, afirmația este nefondată.
Avantajul
(126)
Un avantaj există în măsura în care împrumuturile acordate de autoritățile publice sau împrumuturile din partea organismelor private mandatate sau dirijate de guvern sunt acordate în condiții mai favorabile decât cele pe care beneficiarul le-ar obține în mod normal pe piață.
Necesitatea de a se baza pe o valoare de referință
(127)
Comisia a urmărit să verifice evaluările riscului de credit efectuate de băncile care au împrumutat bani producătorilor-exportatori incluși în eșantion în perioada de anchetă. Anumiți producători-exportatori au înregistrat pierderi. Cu toate acestea, aceștia au reușit să primească împrumuturi de la bănci la rata de referință, fără a se aplica nicio majorare pentru a ține cont de riscul asociat cu situația lor financiară în curs de agravare. Prin urmare, Comisia are motive să pună sub semnul întrebării dacă împrumuturile acordate societăților producătoare de fibră de sticlă cu filament s-au bazat pe o evaluare diligentă a riscului și dacă rata dobânzii a fost stabilită ca urmare a acestui exercițiu.
(128)
După cum se explică mai sus, dat fiind că împrumuturile furnizate de băncile chineze reflectă intervenția substanțială a autorităților publice în sectorul bancar și nu reflectă rate disponibile pe o piață bancară funcțională, a fost construită o valoare de referință a pieței adecvată, utilizând metoda descrisă mai jos. În plus, ca urmare a lipsei de cooperare a guvernului RPC, Comisia a recurs și la datele disponibile pentru a construi o rată de referință a dobânzii adecvată.
(129)
Atunci când se construiește valoarea de referință adecvată pentru împrumuturile exprimate în RMB, se consideră că este rezonabil să se aplice ratele chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal. Astfel, într-un context în care situația financiară actuală a exportatorilor a fost stabilită pe o piață distorsionată a împrumuturilor bancare și nu există informații fiabile furnizate de băncile chineze în legătură cu măsurarea riscului și cu evaluarea creditelor, se consideră necesar să nu se accepte ca atare solvabilitatea exportatorilor chinezi, ci să se aplice o majorare pentru a reflecta impactul potențial al distorsiunilor pieței din China asupra situației lor financiare.
(130)
Același lucru este valabil și pentru împrumuturile exprimate în valută. S-au utilizat ca valoare de referință obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în monede relevante și emise în cursul PA.
(131)
După cum se explică mai sus, atât guvernului RPC, cât și producătorilor-exportatori cooperanți li s-a cerut să furnizeze informații privind politicile de împrumut ale băncilor chineze și modul în care împrumuturile se acordă producătorilor-exportatori. Cu toate acestea, informațiile respective nu au fost furnizate. Ca urmare a acestei lipse de cooperare și ținând cont de ansamblul datelor disponibile, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 alineatul (6) din regulamentul antisubvenție de bază, se consideră adecvat ca tuturor societăților din China să li se acorde doar cel mai înalt calificativ din categoria împrumuturilor speculative (non-investment grade) (BB conform Bloomberg) și să se aplice prima adecvată estimată pentru obligațiunile emise de societățile cu acest rating la rata standard de împrumut a Băncii Populare a Chinei.
(132)
Prin urmare, pentru a calcula rata de referință a dobânzii pentru împrumuturile acordate societăților incluse în eșantion în cursul PA, a fost calculată o primă de risc utilizându-se diferența dintre ratele dobânzii pentru obligațiunile emise de societăți cu ratinguri BB și cele pentru obligațiunile emise de societăți cu ratinguri AAA (care este ratingul de credit pentru obligațiunile emise de RPC), așa cum sunt înregistrate de Bloomberg. Această primă de risc a fost apoi adăugată la ratele de împrumut publicate ale PBOC pentru obligațiunile cu rating BB, ținând cont de durata împrumuturilor.
(133)
Avantajul conferit producătorilor-exportatori a fost apoi calculat ca fiind egal cu diferența dintre dobânda plătită efectiv de către societăți în PA și dobânda care ar fi fost plătită dacă rata de referință a dobânzii ar fi fost aplicată împrumuturilor. Acest avantaj a fost apoi exprimat ca procentaj din cifra de afaceri totală a fiecărui producător-exportator cooperant.
(134)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a afirmat că Comisia nu ar fi trebuit să recurgă la nicio valoare de referință pentru calcularea avantajului, argumentând că împrumuturile au fost acordate în conformitate cu condițiile de piață și, în consecință, nu a fost conferit niciun avantaj.
(135)
După cum se explică în considerentele 127-130, piața pentru împrumuturi bancare din RPC este distorsionată și, prin urmare, Comisia consideră că recurgerea la o valoare de referință este pe deplin justificată.
(136)
În plus, guvernul RPC a afirmat că alegerea de către Comisie tocmai a acestei valori de referință nu a fost motivată suficient.
(137)
Comisia consideră că, atunci când se construiește valoarea de referință adecvată pentru împrumuturi, este rezonabil să se aplice ratele chineze ale dobânzii, ajustate pentru a reflecta riscul de piață normal. Astfel, într-un context în care situația financiară actuală a exportatorilor a fost stabilită pe o piață distorsionată și nu există informații fiabile furnizate de băncile chineze în legătură cu măsurarea riscului și cu evaluarea creditelor, se consideră necesar să se aplice o majorare pentru a reflecta impactul potențial al distorsiunilor pieței din China asupra situației financiare a exportatorilor.
(d) Concluzie
(138)
Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că industria fibrei de sticlă cu filament din RPC a beneficiat de împrumuturi preferențiale în PA, atât de la bănci deținute de stat, cât și de la bănci private. Finanțarea industriei fibrei de sticlă cu filament constituie o subvenție în sensul regulamentului antisubvenție de bază, deoarece există
(a)
o contribuție financiară a autorităților publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i);
(b)
un mandat și instrucțiuni din partea autorităților publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv); precum și
(c)
un avantaj conferit astfel, condiție prevăzută la articolul 3 alineatul (2).
(139)
Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, această subvenție este pasibilă de măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(140)
Articolul 6 litera (b) din regulamentul antisubvenție de bază prevede că avantajul generat de împrumuturile preferențiale ar trebui să fie calculat ca diferența dintre valoarea dobânzii plătite și suma care ar fi plătită pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar putea obține pe piață. După cum s-a menționat, în absența oricărei evaluări relevante a riscurilor, Comisia a stabilit o valoare de referință a pieței pentru împrumuturi comerciale comparabile.
(141)
Avantajul a fost calculat pentru PA ca fiind egal cu diferența dintre dobânda plătită efectiv în cursul PA și dobânda care ar fi fost plătită utilizând valoarea de referință.
(142)
Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că, la calcularea avantajului, Comisia a utilizat o valoare greșită pentru rata dobânzii plătită efectiv de societate pentru un împrumut. Această afirmație a fost acceptată, iar Comisia a revizuit calculul. Cu toate acestea, calculul revizuit nu a avut niciun efect asupra marjei de subvenție constatate.
(143)
Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:
Împrumuturi preferențiale
Numele societății
Marja de subvenție
Chongqing Polycomp International Corporation
6,3 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (26)
2,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
7,4 %
4.2. Alte sisteme de acordare de împrumuturi în condiții preferențiale
(144)
În cursul PA, producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară în temeiul celorlalte sisteme de acordare de împrumuturi în condiții preferențiale menționate în secțiunea C.3 de mai sus.
5. Programe de granturi
(145)
În cursul PA, societățile incluse în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară provenind din programele „Famous Brands”, „China World Top Brands” sau „Funds for outward expansion of industries in Guangdong Province”.
5.1. Programe de granturi specifice și granturi
(a) Introducere
(146)
Societățile incluse în eșantion au primit granturi ocazionale de la diverse autorități guvernamentale aflate la diferite niveluri de guvernare, ceea ce a condus la primirea unui avantaj în cursul PA. Se consideră că aceste granturi se încadrează în categoria programelor de granturi existente potrivit afirmațiilor din plângere, deoarece în plângere s-a afirmat că producătorii de fibră de sticlă cu filament au primit granturi ocazionale din partea unor organisme guvernamentale de la nivel de provincie și de la nivel local și că aceste granturi au conferit un avantaj, deoarece banii au fost primiți fără o analiză adecvată.
(147)
Comisia a propus guvernului RPC desfășurarea de consultări cu privire la aceste granturi specifice.
(148)
Guvernul RPC s-a opus consultărilor, afirmând că acestea nu ar fi în conformitate cu Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii („ASMC”), întrucât astfel de consultări ar trebui să aibă loc înainte de deschiderea anchetei și verificarea informațiilor privind fiecare sistem individual ar presupune o sarcină disproporționată pentru autoritățile chineze.
(149)
Majoritatea granturilor au constat în sume neglijabile. Prin urmare, Comisia nu a mai continuat anchetarea granturilor respective.
(150)
Cu toate acestea, Comisia a anchetat un anumit grant destul de substanțial, care a fost acordat uneia dintre societățile incluse în eșantion în scopul construirii de dormitoare pentru angajații săi și care se consideră a fi legat de programele de granturi existente potrivit afirmațiilor din plângere.
(b) Concluzie
(151)
Caracterul ad-hoc al grantului menționat mai sus demonstrează în mod clar că acesta nu a fost disponibil pentru alte societăți și, prin urmare, a fost specific în conformitate cu definiția de la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul antisubvenție de bază. Pe baza dovezilor colectate în ceea ce privește primirea acestui grant și în absența oricăror alte informații, Comisia consideră că acest grant este o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază și că prin acordarea grantului respectiv a fost conferit un avantaj producătorului-exportator în cauză.
(152)
În urma comunicării constatărilor, societatea care a primit grantul a afirmat că acesta i-a fost acordat pentru renovarea activelor imobilizate, care sunt amortizate în 50 de ani. În consecință, această subvenție ar trebui să fie repartizată pe o perioadă de 50 de ani și doar proporția de 1/50, care corespunde avantajului primit în cursul PA, ar trebui să fie luată în considerare la calcularea marjei de subvenție.
(153)
Societatea nu a furnizat nicio dovadă care să justifice o perioadă de amortizare de 50 de ani pentru investițiile în active imobilizate, în cazul de față o clădire în care se află dormitoarele pentru personal. Durata reală de amortizare a activelor imobilizate ale unei societăți este de obicei mult mai scurtă și corespunde unei perioade de 10-20 de ani. Pe această bază, avantajul obținut prin acest grant este neglijabil și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
6. Programe de scutire de impozite directe și programe de reducere a acestora
6.1. Programul „Two Free, Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard) pentru întreprinderile cu investiții străine
(a) Introducere
(154)
Programul „Two Free, Three Half” (doi ani fără impozit și următorii trei ani cu plata a jumătate din impozitul standard) permite întreprinderilor cu investiții străine („IIS”) să nu plătească niciun impozit pe profit pentru primii doi ani și să plătească doar un impozit de 12,5 % din profit, și nu de 25 %, în următorii trei ani.
(b) Temei juridic
(155)
Temeiul juridic al acestui program este articolul 8 din Legea Republicii Populare Chineze privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor cu investiții străine și întreprinderilor străine („Legea privind impozitarea IIS”) și articolul 72 din Normele de punere în aplicare a Legii Republicii Populare Chineze privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor cu investiții străine și întreprinderilor străine. Potrivit guvernului RPC, acest program a fost abrogat prin articolul 57 din Legea privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor („Legea EIT” - Enterprise Income Tax) din 2008, cu o perioadă de tranziție până la sfârșitul anului 2012. Prin urmare, din lege rezultă clar faptul că acest sistem a creat un avantaj în cursul exercițiului fiscal 2012.
(c) Constatările anchetei
(156)
Sistemul „Two Free, Three Half” a conferit avantaje societăților în cursul exercițiului financiar 2012, după care, potrivit guvernului RPC, sistemul a fost retras. În orice caz, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu este o întreprindere cu capital străin care ar putea fi eligibilă pentru acest sistem de impozitare în cursul PA.
(d) Concluzie
(157)
În cursul PA, societățile incluse în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară provenind din acest program. În plus, ancheta a arătat că sistemul a fost într-adevăr retras de guvernul RPC.
6.2. Întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă
(a) Introducere
(158)
Acest program permite societăților care pot demonstra că respectă un anumit set de criterii pentru a fi recunoscute ca „întreprindere cu tehnologie înaltă și nouă” să beneficieze de o reducere a impozitului pe profit de la rata standard de 25 % la 15 %.
(b) Temei juridic
(159)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt articolul 28 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor din 2008 („Legea EIT”) în coroborare cu „Măsurile administrative de stabilire a întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă” [Guo Ke Fa Huo (2008) Nr. 172], precum și articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit aplicabil întreprinderilor în coroborare cu Avizul Administrației Fiscale de Stat privind aspectele legate de plata impozitului pe profit aplicabil întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă [Guo Shui Han (2008) Nr. 985].
(c) Constatările anchetei
(160)
Acest sistem se aplică întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă recunoscute ca atare de către guvernul RPC. Pentru a putea beneficia de acest sistem, întreprinderile trebuie să dețină drepturi esențiale și independente de proprietate intelectuală și trebuie să îndeplinească următoarele cerințe, prevăzute în temeiul juridic menționat mai sus și rezumate după cum urmează:
(a)
producția lor este inclusă în sfera produselor din „domeniile de înaltă tehnologie care beneficiază de sprijin deosebit din partea statului”;
(b)
cheltuielile lor totale pentru cercetare și dezvoltare reprezintă 3-6 % din totalul profiturilor din vânzări;
(c)
veniturile lor din produse de tehnologie înaltă și nouă reprezintă peste 60 % din totalul profiturilor din vânzări;
(d)
personalul implicat în activități de cercetare și dezvoltare reprezintă 10 % din numărul total de salariați;
(e)
celelalte cerințe stabilite în „Măsurile administrative din 2008 pentru întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă” sunt îndeplinite.
(161)
S-a constatat că unii dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion utilizează acest sistem și, prin urmare, plătesc numai 15 % impozit pe profit, în loc de 25 %. Aceste întreprinderi au solicitat încadrarea în grupa întreprinderilor cu tehnologie înaltă și nouă și au primit înștiințarea oficială că îndeplinesc criteriile sistemului și, prin urmare, vor avea dreptul să își completeze declarațiile fiscale în consecință.
(d) Concluzie
(162)
Comisia consideră că acest sistem constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță guvernul RPC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu economia fiscală.
(163)
Această subvenție este specifică în conformitate cu definiția de la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul antisubvenție de bază, deoarece se limitează la întreprinderi certificate ca „întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă” și care respectă toate cerințele măsurilor administrative din 2008. Producătorii-exportatori în cauză incluși în eșantion au primit astfel de certificate. Nu au fost stabilite criterii obiective de eligibilitate în legislație sau de către autoritatea care acordă subvenția.
(164)
După comunicarea constatărilor, guvernul RPC a contestat concluziile Comisiei, susținând că criteriile de eligibilitate sunt obiective și se aplică în mod egal tuturor societăților din RPC. Prin urmare, sistemul nu îndeplinește criteriul specificității.
(165)
Comisia nu acceptă această afirmație. Grantul este disponibil numai pentru societățile cu caracteristici specifice (întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă) și nu pentru toate industriile și toate sectoarele. De asemenea, eligibilitatea nu este automată, ci depinde de acordarea unui certificat de „întreprindere cu tehnologie înaltă și nouă”, care este eliberat conform unei proceduri discreționare de autoritatea competentă. În consecință, natura sistemului este specifică.
(166)
Prin urmare, Comisia consideră că această subvenție este pasibilă de măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(167)
Comisia a calculat valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii ca fiind diferența dintre valoarea impozitului care ar fi fost plătit în mod normal în cursul PA și cea a impozitului plătit efectiv în cursul PA de către societățile în cauză.
Întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă
Numele societății
Marja de subvenție
Chongqing Polycomp International Corporation
0,0 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (27)
1,3 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,8 %
6.3. Reduceri ale impozitului pe profit pentru IIS care achiziționează echipamente fabricate în China
(a) Introducere
(168)
Acest program permite unei societăți să solicite credite fiscale pentru achiziționarea de echipamente de pe piața internă în cazul în care un proiect este conform cu politicile industriale ale guvernului RPC. Un credit fiscal de până la 40 % din prețul de achiziție al echipamentelor de pe piața internă poate fi aplicat creșterii graduale a datoriei fiscale din anul precedent.
(b) Temei juridic
(169)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt „Măsurile provizorii din 1 iulie 1999 privind creditul pentru impozitul pe profit al întreprinderilor pentru investiții în echipamente produse pe piața internă pentru proiectele de renovare a tehnologiei” și „Avizul Administrației Fiscale de Stat privind oprirea punerii în aplicare a politicii de deducere și scutire de impozitul pe profit al întreprinderilor pentru investițiile unei întreprinderi în achiziționarea de echipamente de producție autohtonă”, aviz cu nr. 52 (2008) al Administrației Fiscale de Stat, cu efect de la 1 ianuarie 2008.
(c) Constatările anchetei
(170)
Guvernul RPC a afirmat că acest program a fost abrogat din ianuarie 2008, în conformitate cu Avizul nr. 52 menționat. Cu toate acestea, ancheta a evidențiat că una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de acest program în cursul PA.
(d) Concluzie
(171)
Acest program constituie o subvenție, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece oferă o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță guvernul RPC. În sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază, acest program oferă beneficiarilor un avantaj reprezentând o sumă egală cu economia fiscală. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (b) din regulamentul antisubvenție de bază, întrucât economia fiscală este condiționată de utilizarea de produse naționale în defavoarea celor importate.
(e) Calculul valorii subvenției
(172)
Comisia a calculat valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii ca fiind diferența dintre valoarea impozitului care ar fi fost plătit în mod normal în cursul PA și cea a impozitului plătit efectiv în cursul PA de către societățile în cauză.
(173)
Rata subvenției stabilită în cazul acestei subvenții pentru Jiangsu Changhai Group s-a ridicat, în PA, la 0,2 %.
(174)
În urma comunicării constatărilor, un producător-exportator a afirmat că nu este eligibil pentru nicio contribuție financiară în temeiul sistemului „Reduceri ale impozitului pe profit pentru IIS care achiziționează echipamente fabricate în China”, întrucât nu este o societate cu investiții străine. Prin urmare, Comisia i-a atribuit în mod eronat un avantaj în temeiul acestui sistem, pe baza datelor disponibile. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că s-au constatat erori de calcul minore. Ambele afirmații au fost acceptate, iar calculul marjei de subvenție a fost revizuit în consecință.
6.4. Alte sisteme de scutire de impozite directe și programe de reducere a acestora
(175)
Compensarea fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare a făcut de asemenea obiectul anchetei. Această măsură a vizat însă sume neglijabile. Prin urmare, Comisia nu a mai continuat anchetarea măsurii respective.
(176)
În cursul PA, producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară în temeiul celorlalte programe de scutire de impozite menționate în secțiunea C.3 de mai sus.
7. Programe de fiscalitate indirectă și de tarifare la import
7.1. Scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate
(a) Introducere
(177)
Acest program acordă o scutire de TVA și scutiri tarifare la import pentru IIS sau întreprinderi naționale pentru importurile de echipamente esențiale utilizate în procesul lor de producție. Pentru a beneficia de scutire, echipamentele nu trebuie să fie incluse într-o listă de echipamente neeligibile și întreprinderea solicitantă trebuie să obțină un certificat de apartenență la un proiect încurajat de stat emis de autoritățile chineze sau de Comisia națională pentru dezvoltare și reformă (CNDR) în conformitate cu legislația relevantă privind investițiile, fiscalitatea și regimul vamal.
(b) Temei juridic
(178)
Temeiurile juridice ale acestui program sunt reprezentate de Circulara Consiliului de Stat privind adaptarea politicilor fiscale referitoare la echipamentele importate, Guo Fa nr. 37/1997, Avizul Ministerului Finanțelor, al Administrației Generale a Vămilor și al Administrației Fiscale de Stat privind adaptarea anumitor politici preferențiale privind taxele de import, Comunicarea Ministerului Finanțelor, a Administrației Generale a Vămilor și a Administrației Fiscale de Stat nr. 43 (2008), Avizul CNDR privind aspectele relevante referitoare la tratarea scrisorii de confirmare privind proiectele cu finanțare internă sau străină a căror dezvoltare este încurajată de Stat, nr. 316 2006 din 22 februarie 2006 și Catalogul articolelor de import ineligibile pentru scutire de taxe destinate fie IIS-urilor, fie societăților naționale, 2008.
(c) Constatările anchetei
(179)
Toate societățile incluse în eșantion au beneficiat de acest sistem.
(d) Concluzie
(180)
În sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul antisubvenție de bază, se consideră că acest program pune la dispoziție o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță guvernul RPC, întrucât IIS și alte întreprinderi naționale eligibile sunt excluse de la plata TVA-ului și/sau a tarifelor care, în caz contrar, ar fi datorate. Prin urmare, programul acesta conferă un avantaj societăților beneficiare, în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază. Programul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul antisubvenție de bază, deoarece legislația în temeiul căreia acționează autoritatea care acordă subvenția limitează cercul întreprinderilor care pot avea acces la programul în cauză numai la întreprinderile care investesc în cadrul anumitor categorii economice definite în mod exhaustiv prin lege și care aparțin fie unei categorii încurajate, fie categoriei B restricționate în temeiul Catalogului pentru îndrumarea sectoarelor industriale cu privire la investițiile străine și transferul de tehnologie sau categoriilor conforme cu Catalogul tehnologiilor, produselor și sectoarelor industriale esențiale, a căror dezvoltare este încurajată de stat.
(181)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a contestat concluziile Comisiei, susținând că criteriile de eligibilitate sunt obiective și se aplică în mod egal tuturor societăților din RPC. Prin urmare, programul nu îndeplinește criteriul specificității. Cu toate acestea, guvernul RPC nu a indicat nicio dispoziție legislativă anume pentru a își justifica punctul de vedere, și nici nu a furnizat dovezi concludente care să demonstreze că eligibilitatea este automată.
(182)
Guvernul RPC și unul dintre producătorii-exportatori au afirmat, de asemenea, că Comisia nu poate aplica măsuri compensatorii eventualelor avantaje privind TVA care este posibil să fi fost primite de cele trei societăți incluse în eșantion, întrucât, începând cu anul 2009, scutirile de TVA acordate în trecut nu mai pot fi luate în considerare. Prin urmare, chiar dacă se presupune că perioada de amortizare medie pentru echipamentele importate în cauză este de 5-10 ani, avantajul pretins fie ar expira înainte de instituirea măsurilor, fie nu ar fi probabil să se mențină pe durata completă a perioadei de cinci ani de aplicare a măsurilor.
(183)
Comisia atrage atenția asupra faptului că perioada de amortizare a unora dintre echipamentele importate este mult mai lungă de 10 ani și ar putea avea o durată de 15 sau 20 de ani, în unele cazuri. În orice caz, Comisia nu a aplicat măsuri compensatorii niciunui avantaj obținut din achizițiile de echipamente importate realizate după 2009. În plus, guvernul RPC recunoaște faptul că societățile mai puteau să beneficieze de pe urma sistemului și „la puțin timp după” instituirea măsurilor. Prin urmare, acest argument este respins.
(e) Calculul valorii subvenției
(184)
Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarilor, a cărui existență este dovedită în cursul PA. Avantajul conferit beneficiarilor se consideră a fi valoarea scutirii de TVA și de taxe pentru echipamentele importate. Pentru a asigura faptul că valoarea care face obiectul măsurilor compensatorii a vizat numai PA, avantajul primit a fost amortizat pe durata de viață a echipamentului, în conformitate cu procedurile contabile obișnuite ale producătorului-exportator.
(185)
Rata subvenției stabilită în cazul acestui sistem pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion s-a ridicat, în PA, la:
Scutiri de TVA și reduceri tarifare la import pentru utilizarea echipamentelor importate
Societatea/Grupul
Rata subvenției
Chongqing Polycomp International Corporation
0,5 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (28)
0,1 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
0,5 %
7.2. Alte sisteme de scutire de impozite indirecte și programe de reducere a acestora
(186)
În cursul PA, producătorii-exportatori incluși în eșantion nu au primit nicio contribuție financiară în temeiul celorlalte programe de scutire de impozite indirecte menționate în secțiunea C.3 de mai sus.
8. Furnizarea de bunuri și servicii de către autoritățile publice contra unei plăți mai mici decât cea adecvată
8.1. Furnizarea de materii prime, furnizarea de electricitate, furnizarea de apă
(187)
Nu s-a constatat nicio subvenție legată de achiziția de materii prime, apă sau electricitate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion în cursul PA.
8.2. Acordarea unor drepturi de folosire a unor terenuri
(a) Introducere
(188)
În RPC, societățile nu sunt autorizate să achiziționeze direct terenuri, ci doar să achiziționeze de la autoritățile locale un drept de folosire a terenurilor.
(b) Temei juridic
(189)
Legea privind administrarea terenurilor din RPC prevede că tot terenul aparține tuturor cetățenilor și nu poate fi cumpărat sau vândut, dar stabilește condițiile în care drepturile de folosire a acestuia pot fi vândute întreprinderilor prin oferte publice, cotații sau licitații.
(c) Constatările anchetei
(190)
În principiu, un sistem de licitație ar permite pieței să aprecieze prețul unui anumit drept de folosire a unui teren și, prin urmare, prețul ar fi stabilit în mod independent. Cu toate acestea, guvernul RPC a afirmat că, în orice caz, stabilește praguri de preț pentru fiecare grad al terenului (terenurile sunt gradate de la 1 până la 15, în funcție de calitatea parcelei de teren), sub care prețul dreptului de folosire a terenului nu poate scădea.
(191)
Guvernul RPC controlează, de asemenea, oferta de terenuri, restricționând prin cote suprafața de teren pentru care pot fi vândute, anual, de către fiecare provincie, drepturi de folosire a terenurilor, în scopuri industriale sau rezidențiale.
(192)
În orice caz, pentru niciuna dintre achizițiile de drepturi de folosire a unor terenuri efectuate de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia nu a găsit probe care să ateste că ar fi existat o procedură de licitație prin care s-a stabilit în mod independent prețul dreptului în cauză. Producătorul-exportator căruia i-a fost acordat terenul a fost cel care oferise prețul de pornire și, întrucât a fost singurul ofertant, a primit dreptul de folosire a terenului. În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a afirmat că nu este de acord cu constatările Comisiei potrivit cărora nu există o piață funcțională pentru vânzarea drepturilor de folosire a terenurilor în RPC. Cu toate acestea, guvernul RPC nu a prezentat argumente noi în sprijinul acestui punct de vedere.
(193)
Constatările anchetei confirmă faptul că situația privind acordarea și achiziționarea terenurilor în RPC este neclară și netransparentă și că prețurile sunt adesea stabilite în mod arbitrar de către autorități. Autoritățile fixează prețurile terenurilor în conformitate cu Sistemul de evaluare a terenurilor urbane care le impune, printre alte criterii, să ia în considerare și politica industrială atunci când stabilesc prețurile terenurilor industriale (29).
(194)
De asemenea, informațiile publice independente care sunt disponibile sugerează că în RPC terenurile sunt obținute la prețuri inferioare tarifelor normale de pe piață (30).
(195)
Prin urmare, societățile incluse în eșantion au plătit în realitate prețurile stabilite de guvernul RPC. Dreptul de folosire a terenului este acordat contra unei plăți mai mici decât cea adecvată, dacă se compară cu o referință de piață, așa cum se arată la litera (e) de mai jos.
(196)
Situația referitoare la terenurile din RPC este tratată și în documentul de lucru al FMI, care confirmă faptul că acordarea de drepturi de folosire a terenurilor sectoarelor industriale chinezești nu se realizează cu respectarea condițiilor de pe piață (31).
(d) Concluzie
(197)
Comisia a ajuns la concluzia că acordarea de către guvernul RPC a drepturilor de folosire a terenurilor ar trebui să fie considerată o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul antisubvenție de bază, sub forma furnizării unor bunuri care conferă un avantaj societăților respective. Deoarece ancheta nu a evidențiat existența unei piețe funcționale pentru vânzarea drepturilor de folosire a terenurilor în RPC, utilizarea unei referințe externe [a se vedea litera (e) de mai jos] demonstrează că suma plătită pentru drepturile de folosire a terenurilor de către exportatorii incluși în eșantion este mai mică decât cursul pieței.
(198)
Subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul antisubvenție de bază, deoarece Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat prevede că autoritățile publice trebuie să se asigure că industriile încurajate primesc teren, iar industria fibrei de sticlă cu filament se numără printre acestea, după cum s-a explicat detaliat în considerentele 67-82. Articolul 18 din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturile de folosire a terenurilor.
(e) Calculul marjei de subvenție
(199)
Avantajul este diferența dintre prețul plătit pentru dreptul de folosire a terenului și o valoare de referință externă adecvată.
(200)
Comisia consideră că Taipeiul Chinez reprezintă o referință externă adecvată din următoarele motive:
(a)
nivelul de dezvoltare economică, PIB și structura economică comparabile din Taipeiul Chinez și majoritatea provinciilor și orașelor din RPC în care își au sediile producătorii-exportatori incluși în eșantion;
(b)
proximitatea fizică dintre RPC și Taipeiul Chinez;
(c)
gradul ridicat de infrastructuri industriale atât în Taipeiul Chinez, cât și în multe provincii din RPC;
(d)
relațiile economice strânse și comerțul transfrontalier substanțial dintre Taipeiul Chinez și RPC;
(e)
densitatea ridicată a populației în multe provincii din RPC și în Taipeiul Chinez;
(f)
asemănarea dintre Taipeiul Chinez și RPC în ceea ce privește tipurile de teren și tranzacțiile utilizate pentru construirea valorii de referință relevante; precum și
(g)
caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune ale Taipeiului Chinez și ale RPC.
(201)
În urma comunicării constatărilor, guvernul RPC a contestat utilizarea Taipeiului Chinez ca referință, afirmând că densitatea populației din Taipeiul Chinez este de multe ori mai ridicată decât cea din RPC, ceea ce face ca situația și prețurile terenurilor din RPC și Taipeiul Chinez să nu fie comparabile. Cu toate acestea, Comisia consideră că, din mai multe motive explicate în considerentul precedent, valoarea de referință a fost selectată pe o bază rezonabilă.
(202)
În plus, în urma comunicării constatărilor, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a sugerat că utilizarea Taipeiului Chinez nu este adecvată pentru condițiile economice din provincia în care își are sediul producătorul-exportator respectiv, dar nu a sugerat o altă soluție. Producătorul-exportator menționat a afirmat, de asemenea, că proximitatea fizică dintre RPC și Taipeiul Chinez nu ar trebui să fie considerată un criteriu valabil pentru selectarea acestei valori de referință, dar nu și-a justificat afirmația. Având în vedere lipsa de propuneri alternative, se confirmă utilizarea Taipeiului Chinez ca referință.
(203)
Ținând seama de toți acești factori, Comisia a conchis că, pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, prețurile pentru dreptul de folosire a terenurilor din RPC în condiții de piață ar fi foarte apropiate de prețurile terenurilor din Taipeiul Chinez.
(204)
Prețurile medii ale terenurilor din Taipeiul Chinez pentru 2012 au fost cele indicate de Biroul industrial al Ministerului afacerilor economice, ele fiind ajustate retroactiv, în funcție de inflație și de creșterea PIB-ului, pentru a stabili un preț de referință al terenurilor pentru fiecare an calendaristic. Deoarece drepturile de folosire a terenurilor sunt valabile timp de 50 de ani, iar calculul amortizării se face pe această bază, avantajul în PA va fi de 1/50 din diferența dintre prețul de referință și prețul plătit efectiv.
(205)
Rata subvenției stabilită pentru furnizarea de terenuri contra unei plăți mai mici decât cea adecvată este următoarea:
Furnizarea de terenuri contra unei plăți mai mici decât cea adecvată
Numele societății
Marja de subvenție
Chongqing Polycomp International Corporation
2,9 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (32)
1,6 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
1,6 %
9. Concluzie privind subvenționarea
(206)
Pentru fiecare sistem de subvenționare în parte, Comisia a calculat, pentru societățile anchetate, valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului antisubvenție de bază și a adunat valorile, pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate fiecărui producător-exportator în cursul PA.
(207)
Pentru calcularea totalului de marje de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind valoarea subvenției împărțită la cifra de afaceri totală a societății. Acest procentaj a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor produsului în cauză către Uniune în cursul PA.
(208)
Apoi a fost calculată valoarea subvenției pe tonă de produs în cauză exportat către Uniune în cursul PA, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea CIF (Costs, Insurance and Freight - „Cost, asigurare și navlu”) a acelorași exporturi pe tonă.
(209)
În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază, marja de subvenție totală pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion este calculată pe baza marjei de subvenție medii totale ponderate stabilite pentru exportatorii-producători cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se grupul căruia îi aparține producătorul-exportator care face obiectul dispozițiilor articolului 28 alineatul (1).
Numele societății
Marja de subvenție
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7 %
Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd (33)
5,8 %
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3 %
Alte societăți cooperante
10,2 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(210)
Produsul similar a fost fabricat de opt producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 9 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază.
(211)
Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la 530 000-580 000 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, astfel cum au fost furnizate de către APFE. Așa cum s-a indicat în considerentul 17, au fost selectate pentru eșantion fabricile de producție ale trei producători din Uniune, reprezentând 52 % din producția totală a produsului similar din Uniune.
(212)
Pe baza informațiilor incluse în plângerea/cererea de reexaminare în care au fost dezvăluiți indicatorii macroeconomici reali ai reclamanților/solicitanților și dat fiind faptul că doar un număr foarte limitat de producători din Uniune nu a făcut parte din cercul reclamanților/solicitanților, se consideră că este adecvat să nu se dezvăluie indicatorii macroeconomici agregați reali în ceea ce privește toți producătorii din Uniune, deoarece ar fi fezabil ca orice parte interesată să discearnă cifrele specifice fiecărei societăți care lipsesc și care sunt aferente celor care nu se numără printre reclamanți/solicitanți.
(213)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a obiectat cu privire la tratamentul confidențial și la furnizarea unor intervale pentru consumul total la nivelul Uniunii și celelalte date referitoare la indicatorii macroeconomici ai prejudiciului.
(214)
În urma unei solicitări în acest sens și în cazul în care a fost indicat un motiv întemeiat, Comisia are obligația de a respecta caracterul confidențial al datelor producătorilor care nu au făcut parte din cercul reclamanților. Dezvăluirea indicatorilor macroeconomici exacți ar permite identificarea datelor cu caracter confidențial ale producătorilor respectivi și ar dăuna intereselor lor. Prin urmare, afirmația este respinsă.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(215)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (i) volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, conform datelor furnizate de către APFE și (ii) a importurilor din țări terțe, potrivit datelor extrase din baza de date Comext a Eurostat.
(216)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii (în tone metrice)
2010
2011
2012
PA
Consumul total la nivelul Uniunii
700 000 - 750 000
680 000 - 730 000
710 000 - 760 000
720 000 - 770 000
Indice (2010 = 100)
100
97
101
103
Sursă: Date furnizate de către APFE; Eurostat (Comext).
(217)
Între 2010 și PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %.
(218)
În urma comunicării constatărilor definitive, un utilizator a afirmat că consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu aproape 30 % în 2009. Dat fiind acest fapt, utilizatorul respectiv afirmă că o creștere de 3 % începând cu anul 2010 nu este semnificativă. Cu toate acestea, Comisia nu a calificat această creștere ca fiind semnificativă, ci a remarcat creșterea consumului în cursul perioadei examinate.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul și cota de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții
(219)
Analiza de mai jos cuprinde atât importurile care fac obiectul unui dumping, cât și cele care fac obiectul unor subvenții, luând în considerare aceiași producători incluși în eșantion din RPC și aceeași PA.
(220)
Volumul importurilor produsului în cauză provenite din RPC a evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (în tone metrice), cota de piață
2009
2010
2011
2012
PA
Volumul importurilor (în tone)
98 916
152 514
109 172
125 781
130 958
Indice (2010 = 100)
65
100
72
82
86
Indice (2009 = 100)
100
154
110
127
132
Cota de piață
13 % - 18 %
19 % - 24 %
13 % - 18 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Indice (2010 = 100)
87
100
73
81
83
Indice (2009 = 100)
100
115
84
93
97
Sursă: Eurostat (Comext).
(221)
Volumul importurilor din RPC a scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar cota lor de piață cu 17 %. Cu toate acestea, 2010 nu este un an de referință adecvat, iar analiza tendințelor importurilor ar fi mai precisă dacă s-ar lua în considerare și anul precedent, și anume 2009, după cum s-a arătat în tabelul de mai sus. Anul 2010 a fost caracterizat de activitatea semnificativă a importatorilor din Uniune de stocare a produselor chineze din fibră de sticlă cu filament, activitate desfășurată înainte de instituirea de taxe provizorii în septembrie 2010. Într-adevăr, ancheta a arătat că, în cursul primelor nouă luni ale anului 2010, au fost importate cantități mult mai mari decât de obicei din RPC. Importurile din RPC s-au ridicat la aproximativ 99 000 de tone în 2009, în timp ce în 2010 au fost de peste 152 000 de tone, după care au scăzut în 2011 la aproximativ 109 000 de tone. Tendința arată o creștere clară a importurilor începând cu 2009. Începând din 2011, importurile din RPC au crescut cu 20 % în termeni de volum, ceea ce a avut ca rezultat faptul că s-au recâștigat 2 puncte procentuale din cota de piață.
(222)
Mai multe părți și-au reiterat afirmațiile conform cărora importurile din RPC și cota acestora de piață a scăzut între 2010 și sfârșitul PA, așa încât nu a fost demonstrată nicio creștere semnificativă a importurilor, după cum ar fi fost necesar în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Acordul antidumping (ADA) și articolul 15 alineatul (2) din ASMC. În plus, aceste părți afirmă că 2009 nu este un an de referință adecvat din următoarele motive: (i) nu există niciun temei juridic în regulamentul antidumping de bază și în regulamentul antisubvenție de bază, iar grupul OMC a concluzionat în cauza Mexico-Steel Pipes and Tubes că „o autoritate responsabilă cu ancheta nu poate utiliza subseturi temporale în cursul unei perioade”; (ii) nu există niciun element de probă care să demonstreze afirmația potrivit căreia importurile din 2010 au fost rezultatul unei activități de stocare; și (iii) datele din 2009 nu au fost luate în considerare pentru niciun alt aspect al evaluării prejudiciului, motiv pentru care evaluarea nu este obiectivă.
(223)
În ceea ce privește prima și a treia afirmație, regulamentul antidumping de bază și regulamentul antisubvenție de bază, care constituie legislația aplicabilă, nu precizează perioada care ar trebui examinată pentru a analiza tendințele. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru care anul 2009 să nu poată fi luat în considerare pentru a analiza tendințele importurilor provenite din RPC. Acest lucru nu înseamnă că analiza nu este obiectivă, ci constituie, dimpotrivă, o completare suplimentară a analizei realizate cu privire la situația industriei din Uniune. După cum s-a explicat mai sus în considerentul 219, anul 2009 a fost luat în considerare în plus față de perioada examinată numai în ceea ce privește indicatorii de prejudiciu specifici referitori la importurile chineze. Pentru ceilalți indicatori de prejudiciu, nu a existat niciun motiv obiectiv pentru care să nu poată fi luați în considerare integral toți anii din perioada examinată.
(224)
În ceea ce privește a doua afirmație, efectul stocării este demonstrat foarte clar de datele lunare privind importurile obținute din baza de date creată în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul antidumping de bază (a se vedea graficul 1 de mai jos) (34). Înainte de instituirea măsurilor provizorii, importurile produsului în cauză provenite din RPC au crescut substanțial în al doilea și al treilea trimestru din 2010 (pentru consumul înainte de sfârșitul anului 2010/începutul anului 2011 din cauza perioadei de depozitare limitate). Acest fapt nu a corespuns unei creșteri similare a consumului, ceea ce arată că importurile respective au fost efectuate în scopul stocării, anticipându-se măsurile care urmau a fi instituite. Guvernul RPC nu a furnizat o altă explicație pentru această creștere și, prin urmare, Comisia poate considera în mod rezonabil că stocarea a avut loc înainte de instituirea măsurilor provizorii de la sfârșitul anului 2010. Acest lucru este demonstrat, de asemenea, de faptul că nivelul importurilor lunare din RPC în perioada cuprinsă între măsurile provizorii și cele definitive (al patrulea trimestru al anului 2010 și primul trimestru al anului 2011) a fost foarte scăzut. Atunci când măsurile au fost reduse în etapa definitivă (în martie 2011), nivelurile lunare ale importurilor au crescut din nou, atingând un nivel stabil.
Graficul 1
Importurile produsului în cauză provenite din RPC (cantitate lunară)
Sursă: Baza de date creată în conformitate cu articolul 14 alineatul (6).
3.2. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping și ale importurilor subvenționate
(225)
Prețurile importurilor din China (exceptând taxele antidumping în vigoare) au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețuri la import
2010
2011
2012
PA
Preț CIF mediu (EUR/tonă)
911
877
892
834
Indice (2010 = 100)
100
96
98
92
Sursă: Eurostat (Comext).
(226)
Prețurile CIF la import din China (exceptând taxele antidumping în vigoare) au evoluat de la 911 EUR/tonă la 834 EUR/tonă în cursul perioadei examinate. Această evoluție reprezintă o scădere de 8 % în cursul perioadei examinate.
(227)
Guvernul RPC și un utilizator au susținut că a compara prețurile medii la import în lipsa unei analize a gamei de produse poate induce în eroare. Guvernul RPC a afirmat, de asemenea, că majoritatea importurilor din RPC constau în cel mai ieftin tip de produs, și anume semitorturi.
(228)
Contrar afirmației, gama de produse a fost luată pe deplin în considerare în cadrul analizei, Comisia efectuând o comparație, pe tip de produs, între prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi și cele ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Aceeași abordare fusese adoptată în cursul anchetei inițiale.
(229)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a solicitat prețurile la import din China pe tip de produs indicate în tabelul 3, având în vedere că pentru calcularea marjei de subcotare și de prejudiciu au fost utilizate datele pe tip de produs.
(230)
Prețul mediu la import din China din tabelul 3 este utilizat pentru a demonstra tendința în cursul perioadei examinate. În scopul ilustrării tendințelor, utilizarea prețurilor medii este adecvată. Pentru determinarea subcotării și calcularea marjei de prejudiciu, au fost utilizate date pe tip de produs.
(231)
Pentru a determina subcotarea prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii chinezi incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale, taxele antidumping și de costurile ulterioare importului. Prețurile au fost comparate în funcție de tip pentru tranzacții la același nivel comercial. Rezultatul acestei comparații a fost exprimat ca procent din prețul franco fabrică mediu ponderat pe care l-au practicat producătorii din Uniune incluși în eșantion în timpul perioadei de anchetă. Comparația a arătat, în cazul unui exportator chinez major care exportă în Uniune, o marjă de subcotare de 2 %, în ciuda actualelor măsuri antidumping (și a taxelor vamale) care au fost adăugate la prețul de import. Marea majoritate a altor importuri au fost efectuate la prețuri comparabile cu prețurile din Uniune.
(232)
În urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că au existat anumite inexactități în ceea ce privește valorile CIF pentru 3 NCP.
(233)
Această afirmație era corectă, iar Comisia a ajustat valorile CIF respective, ceea ce a dus la o mică modificare a marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru producătorul-exportator în cauză (a se vedea considerentul 440).
(234)
Mai multe părți au susținut că nu a existat o subcotare semnificativă a prețurilor în cursul PA. Ele au afirmat că o marjă de subcotare de 2 % pentru un singur exportator este aproape o marjă de minimis și nu poate fi considerată ca fiind semnificativă. În plus, respectivele părți au făcut trimitere la practica Comisiei conform căreia s-a considerat că o subcotare limitată a prețurilor sau o subcotare de 6 % nu a avut niciun efect asupra nivelului general al prețurilor din Uniune din cauza volumului limitat de exporturi.
(235)
În pofida taxelor antidumping în vigoare, aceste importuri sunt în continuare la prețuri subcotate. Trimiterea la practicile Comisiei poate induce în eroare. În cazul „carbonatului de sodiu dens” (35), s-a considerat că subcotarea prețurilor de 6 % nu avusese practic niciun efect asupra nivelului general al prețurilor din cauza volumului limitat al importurilor combinat cu o cotă de piață de 1,4 % a țării exportatoare. Prin comparație, cota de piață a importurilor din RPC în cursul PA se situează între 15 % și 20 %. Cazul referitor la „anumite sisteme de citire optică prin fascicul laser” (36) se referea la o subcotare limitată a prețurilor pentru importurile în cauză, având în vedere (i) creșterea semnificativă a consumului în Uniune (129 %); și (ii) natura produsului în cauză, și anume un produs neomogen cu o mare varietate de caracteristici și diferențele tehnice, care face obiectul unor evoluții tehnologice rapide. În anchetele de față, piața produsului în cauză este de o natură complet diferită și, prin urmare, amploarea subcotării prețurilor trebuie examinată în contextul de piață existent. Produsul în cauză este un produs de consolidare omogen de bază pe o piață relativ stabilă. O astfel de piață este mai sensibilă la diferențele de preț și chiar și o mică diferență de preț poate avea un impact semnificativ asupra pieței. Faptul că nu a avut loc nicio subcotare majoră nu modifică, așadar, concluziile Comisiei. Dimpotrivă, acest element a fost luat pe deplin în considerare în cadrul evaluării. Oricum, fiecare caz este evaluat în funcție de propriile merite, iar situația prejudiciului este alcătuită din numeroși indicatori și niciunul dintre ei nu poate avea o importanță decisivă.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(236)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul antisubvenții de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus și o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune în perioada examinată.
(237)
Astfel cum se menționează în considerentele 17-25, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(238)
În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pe baza datelor furnizate în plângere și în cererea de reexaminare, precum și în observațiile ulterioare și i-a confruntat, atunci când a fost posibil, cu statisticile. Datele s-au referit la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.
(239)
Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și a marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de dumping sau de subvenționare anterioare.
(240)
Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
5. Indicatori macroeconomici
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(241)
Variația în producția anuală este un fapt obișnuit pentru industria din Uniune, dat fiind că, o dată la 7-10 ani, trebuie reconstruite cuptoarele, ceea ce creează un volum de producție mai mare în anul precedent pentru a constitui stocuri și un volum de producție mai mic în anul în care cuptorul este scos din funcțiune pentru a fi reconstruit. Ori de câte ori un cuptor este scos din funcțiune pentru a fi reconstruit, capacitatea de producție din anul respectiv va fi, de asemenea, mai scăzută.
(242)
Având în vedere aceste informații, producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PA
Volumul producției (în tone)
560 000 - 610 000
580 000 - 630 000
510 000 - 560 000
530 000 - 580 000
Indice
100
103
92
95
Capacitatea de producție (în tone)
670 000 - 720 000
680 000 - 730 000
650 000 - 700 000
640 000 - 690 000
Indice
100
101
97
96
Gradul de utilizare a capacității
84 %
86 %
81 %
84 %
Indice
100
102
95
99
Sursă: Date furnizate de către APFE.
(243)
În contextul creșterii consumului în Uniune (cu 3 %), producția industriei din Uniune a produsului similar a scăzut cu 5 % între 2010 și PA. Și capacitatea de producție în regiune a scăzut între 2010 și PA cu 4 %. Gradul de utilizare a capacității a rămas destul de stabil în cursul perioadei examinate, cu excepția unei scăderi în 2012.
(244)
Între 2011 și 2012 se poate observa o scădere a producției cu 11 puncte procentuale și a capacității de producție cu patru puncte procentuale. Acesta este rezultatul restructurării industriei din Uniune și al închiderii unora dintre fabricile sale. Producătorul de fibră de sticlă cu filament Ahlstrom și-a încetat producția la sfârșitul anului 2011, iar Owens Corning Vado Ligure din Italia și-a închis fabrica în 2012 deoarece nu reușeau să se redreseze în urma importurilor care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, industria din Uniune consideră că, după restructurare și după ce se restabilesc condițiile echitabile de concurență, ea poate rămâne o industrie viabilă, ceea ce explică faptul că industria din Uniune încă mai investește în reconstrucția cuptoarelor existente.
(245)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a susținut că Comisia s-a raportat la o durată de viață a cuptoarelor mai scurtă decât media și că, prin urmare, investițiile și/sau utilizarea cuptoarelor în Uniune se caracterizează prin ineficiențe semnificative.
(246)
S-a demonstrat că deciziile de reconstruire a cuptoarelor luate de industria din Uniune s-au bazat pe considerente care țin de producție și de eficiența energetică. Nu au existat indicii că durata de viață a cuptorului luată în considerare de producătorii din Uniune incluși în eșantion nu era o bună practică în industrie și că nu era în conformitate cu cerințele privind gama de produse.
(247)
Mai multe părți au susținut că trebuie luată în considerare o durată mai mare decât din 2010 până la PA tocmai din cauza costurilor de reconstrucție a cuptoarelor, care ar afecta toți indicatorii macro- și microeconomici. Guvernul RPC a afirmat că nu au fost prezentate date sau informații cu privire la anii în care producătorii din Uniune au reconstruit cuptoarele.
(248)
Reconstruirea cuptoarelor aste o activitate inerentă industriei și recurentă. Ea este esențială pentru a asigura continuitatea operațiunilor și a menține capacitatea. Investițiile în C&D realizate sunt direct legate de capacitatea operațională și permit dezvoltarea unor produse personalizate pentru nevoile clientului. Prin urmare, aceste investiții nu constituie o excepție în perioada examinată. Indiferent de intervalul de timp luat în considerare, volumul de producție va fi întotdeauna influențat de reparațiile sau reconstrucția cuptoarelor. Informațiile specifice ale societăților referitoare la momentele în care au avut loc reconstrucții sunt considerate confidențiale.
(249)
Un utilizator a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune a putut să evite orice efect negativ (al importurilor subvenționate și al celor care fac obiectul unui dumping), având în vedere că gradul de utilizare a capacității de producție a rămas relativ stabil în perioada cuprinsă între 2010 și sfârșitul PA.
(250)
Producția produsului similar este un proces continuu care nu poate fi adaptat la fluctuațiile cererii pe termen scurt. Gradul de utilizare a capacității de producție destul de stabil trebuie analizat ținând seama de scăderea capacității de producție. Prin urmare, se respinge acest argument.
5.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(251)
Volumul vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, precum și volumul vânzărilor pe piața captivă pe piața Uniunii și cotele de piață respective au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PA
Volumul vânzărilor pe piața liberă pe piața Uniunii (în tone)
420 000 - 470 000
390 000 - 440 000
400 000 - 450 000
420 000 - 470 000
Indice
100
94
96
99
Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă
58 % - 63 %
56 % - 61 %
55 % - 60 %
56 % - 61 %
Indice
100
96
95
97
Volumul vânzărilor pe piața captivă pe piața Uniunii (în tone)
20 000 - 70 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
30 000 - 80 000
Indice
100
114
123
121
Cota de piață a vânzărilor pe piața captivă
4 % - 9 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Indice
100
117
122
118
Sursă: Date furnizate de către APFE.
(252)
În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune de produse din fibră de sticlă cu filament (și anume către clienți neafiliați) a scăzut ușor, cu 1 %, în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în contextul creșterii consumului în Uniune cu 3 %, acest lucru a condus la o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune de la 58 %-63 % în 2010 la 56 %-61 % în cursul PA. Volumul mai mic al vânzărilor în 2011 este rezultatul constituirii stocurilor, ca urmare a importurilor din China în 2010, care au intrat treptat pe piață în 2011.
(253)
În cursul perioadei examinate, vânzările pe piața captivă ale industriei din Uniune au reprezentat între 11 % și 14 % din totalul vânzărilor (pe piața liberă și pe piața captivă) ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. Vânzările pe piața captivă au înregistrat o creștere între 2010 și 2012, după care s-au stabilizat în cursul PA. În cifre absolute, creșterea vânzărilor pe piața captivă între 2010 și 2011 este limitată.
5.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(254)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PA
Numărul de angajați
3 450 - 3 950
3 350 - 3 850
3 200 - 3 700
3 000 - 3 500
Indice
100
97
95
89
Productivitate (unitate/angajat)
153
163
150
164
Indice
100
106
98
107
Sursă: Date furnizate de către APFE.
(255)
Nivelul ocupării forței de muncă al producătorilor din Uniune arată că industria din Uniune a încercat să raționalizeze producția de-a lungul perioadei examinate, având drept obiectiv reducerea costurilor de fabricație. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, numărul de angajați a scăzut cu 11 %.
(256)
Efectul combinat al unei modificări în ceea ce privește numărul de angajați și volumul producției în cursul aceleiași perioade examinate a condus la o creștere a productivității forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe angajat pe an, de 7 % între 2010 și PA.
5.4. Creștere
(257)
După cum se menționează în considerentul 217 de mai sus, consumul din Uniune a crescut cu 3 % în cursul perioadei examinate. Având în vedere numeroasele aplicații ale produsului în cauză, este de așteptat, în opinia industriei din Uniune și a utilizatorilor, ca acest model de creștere să continue și în viitorul apropiat.
5.5. Amploarea marjei de dumping și de subvenție și redresarea în urma practicilor de dumping sau de subvenționare anterioare
(258)
Industria din Uniune a suferit prejudicii din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC până în 2011, când au fost introduse taxele. Taxele în vigoare împotriva importurilor din RPC au fost concepute astfel încât să garanteze condiții echitabile care să permită industriei din Uniune să beneficieze de condiții de concurență loială cu aceste importuri și să se redreseze în urma prejudiciului suferit.
(259)
Cu toate acestea, acest lucru nu s-a întâmplat. Industria din Uniune a înregistrează din nou, în prezent, pierderi și a continuat să piardă cote de piață, deși consumul în Uniune a crescut. Importurile din RPC au continuat să intre la prețuri foarte mici și au câștigat cote de piață. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din China era cu 3 puncte procentuale mai mare decât nivelul înregistrat înainte de instituirea taxelor (37). Industria din Uniune s-a restructurat și a închis unele dintre fabricile sale (a se vedea considerentul 244 de mai sus). Este clar că redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu a avut loc.
(260)
Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate din RPC și având în vedere marjele de dumping existente (9,6 % și 29,7 %) (38), impactul asupra situației industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind semnificativ.
(261)
Întrucât aceasta este prima anchetă antisubvenție cu privire la produsul în cauză, redresarea în urma efectelor practicilor de subvenționare anterioare nu este examinată în procesul de evaluare.
6. Indicatori microeconomici
6.1. Prețuri
(262)
Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 7
Prețurile de vânzare pe piața liberă și pe piața captivă în Uniune
2010
2011
2012
PA
Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică pe piața liberă în Uniune (EUR/tonă)
1 061
1 144
1 070
1 035
Indice (2010 = 100)
100
108
101
98
Prețul de vânzare unitar mediu franco fabrică pe piața captivă în Uniune (EUR/tonă)
1 006
1 031
1 027
989
Indice (2010 = 100)
100
103
102
98
Sursă: Date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(263)
Prețurile unitare de vânzare pe piața liberă au scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate. Întrucât taxele provizorii au intrat în vigoare în septembrie 2010, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețurile în 2011. Cu toate acestea, începând din 2011, prețurile de vânzare unitare au scăzut cu 10 %.
(264)
În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare pe piața captivă (adică prețurile de transfer), ele au urmat aceeași evoluție ca prețurile de vânzare unitare practicate pe piața liberă, unde industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare de pe piața captivă în 2011, după care aceste prețuri unitare de vânzare au scăzut cu 4 %.
6.2. Costurile de producție unitare medii
(265)
Costul de producție unitar a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 8
Costul de producție unitar
2010
2011
2012
PA
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
964
990
1 032
976
Indice (2010 = 100)
100
103
107
101
Sursă: Date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(266)
Costul de producție unitar mediu a crescut între 2010 și 2012. După 2012, costul de producție unitar mediu a scăzut din nou aproape până la nivelul din 2010. Nivelul de vârf înregistrat în 2012 este atribuit unei anumite situații de investiții a unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion. Pe toată durata perioadei examinate, costul de producție unitar mediu a crescut cu doar 1 %.
(267)
Mai mulți utilizatori au susținut că situația unei anumite societăți nu ar trebui să justifice concluzii generale. Concluzia cu privire la costul de producție unitar a fost că acesta este relativ stabil. Nivelul de vârf din 2012 nu a modificat concluziile generale.
(268)
Costul de producție unitar se bazează pe volumul de producție global al producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Prețul de vânzare unitar din tabelul 7 se bazează pe vânzările în Uniune către clienți neafiliați. Prin urmare, cei doi indicatori au o bază diferită și nu sunt direct comparabili.
(269)
În urma comunicării constatărilor definitive, CCCLA a afirmat că, pentru a evalua dacă variația costurilor de producție ar putea explica scăderea ușoară a prețurilor de vânzare în Uniune, Comisie trebuie să furnizeze suficiente date comparabile.
(270)
Acești doi indicatori au o bază diferită și, deși cifrele absolute nu sunt direct comparabile, tendințele acestora pot fi comparate.
6.3. Costurile cu forța de muncă
(271)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 9
Costurile medii cu forța de muncă pe angajat
2010
2011
2012
PA
Salarii medii pe angajat (EUR)
40 518
41 590
42 310
42 917
Indice (2010 = 100)
100
103
104
106
Sursă: Date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(272)
Costurile medii cu forța de muncă pe angajat au înregistrat o creștere progresivă (+ 6 %) pe parcursul perioadei examinate. Această tendință era în concordanță cu indicele costului cu forța de muncă în țările în care sunt stabiliți producătorii incluși în eșantion (39).
6.4. Stocurile
(273)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 10
Stocuri
2010
2011
2012
PA
Stocuri finale (în tone)
18 539
46 585
50 198
52 805
Indice (2010 = 100)
100
251
271
285
Sursă: Date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(274)
Stocurile finale au crescut semnificativ pentru prima oară în 2011 și au continuat să crească în cursul perioadei examinate.
(275)
Guvernul RPC a susținut că variațiile stocurilor raportate în datele furnizate de APFE au evidențiat vânzări nedeclarate, dar nu au indicat un prejudiciu atunci când au fost comparate cu importurile din China.
(276)
Această afirmație nu ar trebui să fie luată în considerare. Comisia a efectuat analiza indicatorilor microeconomici, cum sunt nivelurile stocurilor, pe baza datelor reale furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ancheta privind producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a scos la iveală nicio vânzare nedeclarată.
(277)
În urma comunicării constatărilor definitive, un utilizator a afirmat că 2010 nu este un an de referință adecvat, nivelurile stocurilor fiind neobișnuit de reduse în comparație cu perioada cuprinsă între 2006 și octombrie 2009 (perioada de anchetă a anchetei antidumping inițiale).
(278)
Se respinge acest argument, având în vedere că entitățile care fac parte din eșantion în anchetele în curs sunt diferite de eșantionul din ancheta precedentă și, prin urmare, datele nu sunt comparabile. Comisia și-a limitat analiza la perioada examinată, în special în ceea ce privește datele microeconomice, și nu dispune de informații referitoare la nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion în perioada anterioară perioadei examinate. Guvernul RPC a afirmat că nivelurile stocurilor sunt mai mari în 2011 și din cauza unei scăderi cu 3 % a consumului în Uniune în anul respectiv. Totuși, acest element nu are impact asupra tendinței în cursul perioadei examinate.
6.5. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(279)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări)
3 %
2 %
- 6 %
- 4 %
Indice (2010 = 100)
100
66
- 200
- 134
Fluxul de lichidități (în EUR)
32 847 910
10 978 839
- 1 297 704
14 660 203
Indice (2010 = 100)
100
33
- 4
45
Investițiile (în EUR)
7 729 022
9 721 478
30 738 820
32 511 238
Indice (2010 = 100)
100
126
398
421
Randamentul investițiilor
2 %
2 %
- 4 %
- 3 %
Indice (2010 = 100)
100
69
- 184
- 137
Sursă: Date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(280)
Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut considerabil, de la 3 % la - 4 %.
(281)
Fluxul de lichidități net reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de lichidități s-a diminuat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (- 55 %).
(282)
Nivelul investițiilor realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a urmat o tendință crescătoare de-a lungul perioadei examinate. Creșterea a fost mai mare în 2012 și în cursul PA. Costurile mari de investiții se datorau reconstrucției cuptoarelor. În această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, cuptoarele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui cuptor pot ajunge la 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). Investițiile includ, de asemenea, costuri substanțiale cu investiții structurale legate de consumul de aliaj pentru filiere și de reconstrucția periodică a acestora.
(283)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. Randamentul investițiilor a urmat în mod clar tendința negativă a rentabilității. Degradarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.
(284)
Situația financiară fragilă evocată mai sus exista în ciuda consumului crescut în perioada examinată, astfel cum este descris în considerentul 217 de mai sus și a eforturilor industriei din Uniune de a raționaliza costurile de producție, astfel cum este descris în considerentul 244 de mai sus și în considerentul 337 de mai jos.
(285)
Anchetele nu au evidențiat niciun fel de dificultăți grave în a atrage capital întâmpinate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(286)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au observat că nivelul investițiilor este extrem de mare pentru 2012 și PA și că aceste costuri ridicate cu investițiile ar putea fi motivul pentru care industria din Uniune nu a fost rentabilă în cursul PA. Guvernul RPC a susținut, de asemenea, că scăderea rentabilității este direct legată de creșterea costurilor de producție și de scăderea producției ca urmare a reconstrucției cuptoarelor.
(287)
În primul rând, investițiile în valoare de 32 de milioane EUR din perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 se suprapun parțial cu cele 30 de milioane EUR din anul 2012. În al doilea rând, investițiile realizate în aceste perioade au fost esențiale pentru reconstrucția cuptoarelor, ele fiind recurente în acest sector și considerate ca fiind efectuate în cursul normal al activității, astfel cum se prevede în considerentele 241-250. În al treilea rând, nivelul investițiilor a avut un impact asupra rezultatelor industriei din Uniune, deoarece ele generează costuri suplimentare. Cu toate acestea, principalele efecte ale investițiilor se reflectă în bilanț și nu în contul de profit și pierderi, indicând costurile de amortizare recurente standard și, prin urmare, nu pot explica, ca atare, pierderile. În ceea ce privește afirmația guvernului RPC, reconstrucțiile cuptoarelor sunt planificate cu atenție în prealabil. Continuitatea aprovizionării clienților este asigurată prin construirea unor stocuri tampon. În sfârșit, impactul acestor investiții asupra costurilor și a rezultatelor întreprinderii se întinde pe mai mulți ani.
(288)
În plus, mai multe părți au susținut că (i) costurile mai ridicate ale investițiilor se reflectă în scăderea randamentului investițiilor pentru 2012 și PA (având în vedere că unele investiții nu aduc profituri imediate); și (ii) nu este rezonabil să se utilizeze o imagine a doi ani supraîncărcați cu investiții substanțiale și să se concluzioneze că industria din Uniune s-a deteriorat din aceste considerente.
(289)
Investițiile în cuptoare nu constituie o excepție pentru perioada examinată. Ancheta a arătat că, începând cu anul 2004, industria din Uniune a realizat investiții în cuptoare aproape în fiecare an. Prin urmare, indiferent de intervalul de timp luat în considerare, volumul de producție și randamentul investițiilor vor fi întotdeauna influențate de reparațiile sau reconstrucția cuptoarelor. Degradarea rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion a indicat faptul că ei nu erau în măsură să aplice prețuri pentru produsul similar care să permită realizarea unor investiții esențiale pentru continuitatea activității.
(290)
Guvernul RPC a afirmat că o industrie va trebui să utilizeze mai întâi numerarul disponibil înainte de a face apel la fondurile împrumutate și că, prin urmare, este normal ca fluxul de numerar să fi scăzut atunci când producătorii din Uniune incluși în eșantion au făcut investiții importante în 2012 și în cursul PA. De asemenea, autoritățile RPC susțin că o industrie care înregistrează pierderi nu ar fi putut investi atât de mult cât au investit societățile incluse în eșantion.
(291)
Industria producătoare de fibră de sticlă cu filament este un sector de activitate de talie mondială cu mecanisme de finanțare care se extind dincolo de atribuțiile financiare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Situațiile privind investițiile nu au neapărat un impact asupra fluxului de numerar. Prin urmare, aceste argumente se resping.
7. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(292)
Constatările anchetelor confirmă faptul că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 8 alineatul (4) din regulamentul antisubvenții de bază.
(293)
Instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să își crească prețurile în 2011. În același timp, industria din Uniune a depus eforturi pentru a-și spori eficiența și productivitatea. Deși consumul în Uniune a fost în creștere, industria din Uniune nu a avut altă soluție decât să își reducă prețurile unitare de vânzare din nou, începând cu 2012, cu scopul de a-și menține cota de piață.
(294)
Analiza subcotării prețurilor (a se vedea considerentul 231) și tendința descrescătoare a prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune (a se vedea considerentul 263) arată în mod clar că producătorii din Uniune au încercat să concureze cu prețurile importurilor din China și au redus discrepanța între prețuri. Totuși, acest lucru a condus la o deteriorare puternică a rezultatelor financiare ale producătorilor din Uniune, industria din Uniune raportând pierderi începând din 2012. Această situație nu este viabilă pe termen scurt și mediu.
(295)
Și alți indicatori au evoluat negativ, chiar și după instituirea măsurilor împotriva RPC, cum ar fi producția, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă, stocurile și fluxul de numerar.
(296)
Rezultatele celor două anchete confirmă, de asemenea, că schimbarea împrejurărilor care justificau deschiderea reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping, și anume restructurarea și închiderea unor fabrici din Uniune, astfel cum se explică în considerentul 244 de mai sus, au un caracter substanțial și de durată. După închiderea unei fabrici, aceasta este total dezafectată. În plus, instalarea unui cuptor nou este o operațiune extrem de costisitoare, care necesită mult timp și nu poate fi realizată pe termen scurt. Prin urmare, timpul și costurile necesare pentru instalarea cuptoarelor într-o fabrică nouă nu ar trebui subestimate. Așadar, restructurarea și închiderea unor fabrici pot fi considerate ca având un caracter substanțial și de durată.
(297)
Mai multe părți au susținut că au existat semne clare care indicau absența prejudiciului. Afirmațiile sunt analizate în considerentele de mai jos.
(298)
CCCLA a afirmat că unul dintre producătorii din Uniune, 3B Fibreglass, a fost achiziționat în 2012 de către Grupul Binani și că performanța globală a industriei Uniunii trebuie să fie bună, căci niciun operator economic rațional nu ar investi într-o industrie neperformantă. De asemenea, CCCLA citează raportul anual pentru 2013 al Braj Binani conform căruia „nivelul global de performanță a două unități de producție din Belgia și din Norvegia este considerat bun”. În plus, CCCLA a afirmat că cifra de afaceri a doi producători din Uniune a crescut între 2010 și PA și că industria din Uniune în mod evident nu suferă niciun prejudiciu.
(299)
Grupul Binani din India a achiziționat, într-adevăr, 3B Fibreglass în 2012. Cu toate acestea, oricare ar fi motivațiile comerciale ale Grupului Binani, Comisia face trimitere la constatările anchetei conform cărora industria din Uniune a pierdut cote de piață și a înregistrat o scădere a rentabilității. Citatul ar trebui pus în context și în integralitate: „Nivelul global de performanță a două unități de producție din Belgia și din Norvegia este considerat bun, iar capacitatea a fost parțial limitată pentru a face față scăderii cererii pe piață. A continuat creșterea producției pentru a atinge niveluri normale de eficiență. Realizarea medie a fost însă sub așteptări, din cauza importurilor ieftine din Asia.”
(300)
Afirmația conform căreia industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu pentru că doi producători din Uniune au avut un profit mai mare între 2010 și PA este înșelătoare și incorectă. CCCLA s-a bazat, pentru această analiză, pe cifra de afaceri exprimată în kg Cu toate acestea, nu este corect să se tragă concluzii doar pe baza cantităților mai mari vândute, deoarece o astfel de metodă nu ține seama de nivelul prețurilor acestor vânzări și, prin urmare, de impactul asupra rentabilității societății.
(301)
Potrivit guvernului RPC, faptul că membrii APFE investesc în creșterea capacității în interiorul și în afara Uniunii (de exemplu, în RPC, Rusia, India și Tunisia) este un semn clar al absenței prejudiciului.
(302)
Această anchetă privind existența prejudiciului este legată de rezultatele producătorilor din Uniune pe piața Uniunii. Astfel cum se arată în tabelul 4 de mai sus, industria din Uniune a înregistrat o ușoară creștere a capacității de 1 % în 2011, după care capacitatea a scăzut cu 5 puncte procentuale către sfârșitul PA. Prin urmare, nu există nicio creștere a capacității în Uniune. Cu toate acestea, având în vedere faptul că mulți producători de fibră de sticlă cu filament sunt societăți multinaționale, nu este de mirare că aceste întreprinderi investesc, de asemenea, în afara Uniunii, atunci când apare o oportunitate de afaceri. Investiția într-o capacitate suplimentară în afara Uniunii urmărește să satisfacă nevoile piețelor emergente, în perspectiva realizării unui profit. De asemenea, instalarea unor fabrici în aceste regiuni este coerentă cu ideea proximității față de acești clienți. Cu toate acestea, decizia comercială de a instala sau nu o fabrică în afara Uniunii este complet independentă de prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. În secțiunea de mai jos privind prejudiciul autoprovocat sunt abordate afirmații similare privind investițiile de amploare realizate de industria din Uniune.
(303)
Mai multe părți au afirmat că nu există prejudiciu, întrucât unii dintre producătorii din Uniune au anunțat că își vor majora prețurile pentru produsul similar vor crește începând din ianuarie 2014 pentru a compensa creșterea continuă a prețurilor la materiile prime și energie și a costurilor de transport.
(304)
În primul rând, nivelurile prețurilor din 2014 se referă la evenimente care au avut loc după PA. În al doilea rând, industria din Uniune a absorbit în ultimii ani majoritatea acestor creșteri ale prețurilor prin creșteri ale productivității. Totuși, se ajunge la un moment în care sunt mult mai greu de realizat creșteri suplimentare ale productivității pe termen scurt. Dat fiind că, în cursul PA, industria din Uniune a înregistrat pierderi, iar absorbția acestor creșteri ale prețurilor nu mai era posibilă, la un moment dat devine inevitabil ca astfel de creșteri să fie suportate de consumatori, existând riscul de a pierde alte cote de piață. Pe baza concluziilor de mai sus, afirmațiile au fost respinse.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(305)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) și cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul antidumping de bază și în conformitate cu articolul 8 alineatul (6) și cu articolul 8 alineatul (7) din regulamentul antisubvenții de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping și cele subvenționate originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante.
(306)
S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping sau celor subvenționate.
1.1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping și ale importurilor subvenționate
(307)
Ancheta a arătat că, în ciuda măsurilor antidumping în vigoare, importurile care fac obiectul unui dumping și importurile subvenționate originare din RPC au crescut în volum (32 %) în cursul perioadei examinate față de anul de referință 2009. Acest lucru a dus la o creștere a cotei de piață a RPC de la 13 %-18 % în 2009 la 15 %-20 % până la sfârșitul PA.
(308)
În același timp, în ciuda creșterii consumului, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
(309)
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping și ale importurilor subvenționate au scăzut cu 8 % între 2010 și PA și au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii în cursul aceleiași perioade.
(310)
Industria din Uniune era încă rentabilă în 2010 și 2011, iar ulterior a început să înregistreze pierderi, situație care a coincis cu creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și a celor subvenționate originare din RPC. Chiar și după scăderea prețului de vânzare, industria din Uniune nu a reușit să își mențină cota de piață. Această scădere a prețurilor era în detrimentul rentabilității, ducând la o situație de pierderi.
(311)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că nivelul prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping și al celor subvenționate originare din RPC alături de creșterea volumului au avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune și, prin urmare, a jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(312)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au susținut că lipsește o analiză care să ateste că importurile din China au cauzat scăderea prețurilor industriei din Uniune și prejudiciul suferit și că, în analiza sa, Comisia se limitează la a invoca o coincidență în timp. Aceste părți fac trimitere la raportul grupului de lucru privind echipamentele cu raze X din China: „Grupul de lucru recunoaște că o corelare generală a importurilor care fac obiectul unui dumping cu prejudiciul cauzat industriei naționale ar putea indica o legătura de cauzalitate. Cu toate acestea, o astfel de analiză a coincidenței nu are neapărat vreo incidență asupra legăturii de cauzalitate respective; legătura de cauzalitate și corelarea sunt două concepte distincte. În împrejurările din speță, […], problema legăturii de cauzalitate nu poate fi soluționată printr-o concluzie atât de generală privind coincidența” (40).
(313)
Cu toate acestea, concluziile se bazează pe o analiză a unei lungi liste de indicatori. Astfel cum s-a precizat mai sus în secțiunea D, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate a inclus evaluarea tuturor faptelor și a indicilor economici pertinenți care influențează situația industriei din Uniune. Mulți indicatori au scos la iveală o situație prejudiciabilă. Într-o astfel de situație, singurul motiv pentru care industria din Uniune și-ar reduce prețurile este pentru a-și menține cota de piață sau cel puțin pentru a nu continua să piardă cote de piață atunci când se confruntă cu concurența la nivelul prețurilor. După instituirea măsurilor inițiale, industria din Uniune a reușit să își crească prețurile în 2011, dar în anii următori a trebuit să le reducă, întrucât costul de producție nu a scăzut. Astfel cum se precizează în detaliu în considerentele 320-335 de mai jos, exporturile din țări terțe au fost realizate în principal la prețuri ridicate pe tot parcursul perioadei examinate, iar cota de piață a țărilor terțe a rămas destul de stabilă și chiar a scăzut începând cu 2011. Prin urmare, industria din Uniune și-a redus prețurile nu din cauza importurilor din țări terțe, ci din cauza importurilor la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping și al subvențiilor, din RPC. Începând din anul 2011, numai importurile din RPC au crescut în mod semnificativ, numai importurile din RPC au redus cota de piață a industriei din Uniune și numai prețurile importurilor din RPC au scăzut. Pe această bază, Comisia a concluzionat că scăderea prețurilor cu care s-a confruntat industria din Uniune și prejudiciul suferit au fost cauzate de creșterea importurilor subvenționate și a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Alți factori care ar putea rupe această legătură de cauzalitate sunt analizați în cele ce urmează.
(314)
CCCLA și guvernul RPC au susținut că nu poate fi vorba de o scădere sau blocare a prețurilor având în vedere că „scăderea prețurilor de vânzare ale producătorilor din Uniune nu este semnificativă, deoarece a atins doar nivelul maxim de 2 % în cursul perioadei examinate”. Mai multe părți au susținut, de asemenea, că o scădere cu 1 % a vânzărilor în Uniune, o creștere cu 2 % a cotei de piață a importurilor din RPC și o scădere cu 3 % a cotei de piață a industriei din Uniune nu justifică măsurile drastice propuse.
(315)
Comisia reiterează faptul că, după cum s-a arătat mai sus, ca urmare a taxelor provizorii instituite în septembrie 2010, industria din Uniune a fost în măsură să își crească prețurile în 2011. Cu toate acestea, începând din 2011, prețurile de vânzare unitare au scăzut cu 10 %. Prin urmare, se poate vorbi în mod clar de o scădere semnificativă a prețurilor de vânzare. În pofida măsurilor antidumping în vigoare, industria din Uniune a continuat să se confrunte cu o scădere a volumului de vânzări, a prețurilor și a cotei de piață, în timp ce importurile din China au înregistrat creșteri ale volumului vânzărilor și ale cotei de piață la un nivel semnificativ mai mare decât în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale. În mod normal, odată ce sunt instituite măsuri, industria din Uniune ar trebui să se redreseze în urma efectelor practicilor anterioare de dumping sau de subvenționare. În mod cert, lucrurile nu s-a întâmplat așa. După ce a arătat semne de redresare imediat după instituirea măsurilor, situația industriei din Uniune s-a deteriorat și mai mult în cursul perioadei examinate.
(316)
Un importator neafiliat a afirmat că nu era necesar ca producătorii din Uniune să scadă prețurile așa cum au făcut-o, pentru că pe piața Uniunii cererea era mai mare decât oferta. Guvernul RPC a susținut că scăderea prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și scăderea prețurilor importurilor originare din China nu pot fi privite izolat de evoluțiile la nivel mondial ale prețurilor produsului în cauză și sunt în concordanță cu cursul normal al pieței. În plus, guvernul RPC susține că Comisia nu a verificat dacă piața permitea creșteri ale prețurilor în 2011 (după instituirea măsurilor în ancheta precedentă), ținându-se seama de contextul mondial și dacă da, în ce măsură. În plus, Comisia a refuzat în mod incorect să accepte dovezile furnizate privind creșterile prețurilor practicate de producătorii din Uniune după PA, făcând trimitere la cauzele privind sticla solară și faxurile pentru uz personal (41).
(317)
Comisia a considerat că afirmația potrivit căreia cererea depășea oferta era nefondată. Pierderea cotei de piață și creșterea nivelului stocurilor nu înseamnă că cererea a fost mai mare decât oferta, ci mai degrabă contrariul. În ceea ce privește afirmația guvernului RPC, evoluția prețurilor examinată este legată de vânzările pe piața Uniunii și nu la nivel mondial. Pe piața Uniunii, concurența între produsul similar și produsul în cauză are loc la nivel de prețuri. După cum s-a demonstrat mai sus, scăderea prețurilor nu poate fi atribuită altor factori decât acestei concurențe a prețurilor (având în vedere un cost al producției relativ stabil și consumul în Uniune). În plus, guvernul RPC nu a furnizat alte informații cu privire la evoluțiile prețurilor la nivel mondial. Prin urmare, această afirmație a fost considerată nefondată. În ceea ce privește afirmația privind creșterile prețurilor după PA, evenimentele care au avut loc după PA depășesc domeniul de aplicare al prezentei anchete. În orice caz, nu au fost furnizate dovezi clare privind creșteri efective ale prețurilor care ar fi avut loc după PA. Prin urmare, se respinge acest argument.
(318)
În plus, CCCLA a afirmat că scăderea cu 8 % a prețurilor medii de import din China menționată în considerentul 226 ar fi trebuit să ia în considerare prețurile din care se scad taxele vamale și manipularea, taxa antidumping, marja de profit a importatorilor și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate de către importatori. Prețurile astfel ajustate ar fi atunci la niveluri comparabile cu prețurile de vânzare din Uniune, astfel cum se arată în tabelul 7, și, prin urmare, nu ar fi putut juca un rol decisiv în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(319)
Pentru analiza indicatorului, valoarea CIF a vânzărilor producătorilor-exportatori din tabelul 3 este comparată cu prețul franco fabrică al producătorilor din Uniune din tabelul 7. Aceasta este o metodă potrivită pentru analizarea tendințelor. Pentru calcularea marjei de subcotare și de prejudiciu, au fost utilizate, într-adevăr, prețuri ajustate, astfel cum se explică în considerentul 231 de mai sus. În această privință, Comisia subliniază că subcotarea este doar unul dintre indicatorii care trebuie examinați, dar că toți indicatorii de prejudiciu ar trebui să fie analizați împreună. Prin urmare, se respinge acest argument.
1.2. Efectele altor factori
1.2.1. Importurile din alte țări
(320)
Volumul importurilor din țări terțe, prețurile unitare medii și cota de piață în cursul perioadei examinate sunt prezentate în tabelul de mai jos.
Tabelul 12
Volumul importurilor (în tone metrice), prețurile unitare medii (EUR/tonă)
2010
2011
2012
PA
Total țări terțe
Volum (tone)
128 378
182 601
183 446
174 553
Indice (2010 = 100)
100
142
143
136
Cota de piață
14 % - 19 %
22 % - 27 %
21 % - 26 %
20 % - 25 %
Malaysia
Volum (tone)
37 919
70 847
60 931
60 841
Preț mediu/tonă (EUR)
980
1 029
998
958
Cota de piață
2 % - 7 %
7 % - 12 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
Norvegia
Volum (tone)
25 204
30 496
33 277
30 781
Preț mediu/tonă (EUR)
1 167
1 044
1 006
944
Cota de piață
0 % - 5 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
1 % - 6 %
Turcia
Volum (tone)
18 430
20 017
23 235
19 233
Preț mediu/tonă (EUR)
1 199
1 231
1 064
1 067
Cota de piață
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
0 % - 5 %
Sursă: Eurostat (Comext).
(321)
În afară de RPC, produsul în cauză este importat în principal din Malaysia, Norvegia și Turcia. De asemenea, importuri minore provin din Mexic, din Statele Unite și din Taiwan. Cota de piață mondială deținută de țările terțe a fost caracterizată de o creștere puternică între 2010 și 2011. Ulterior, cota de piață a scăzut în cursul PA.
(322)
Majoritatea importurilor din țări terțe (cu excepția unor cantități mici din Taiwan) au fost vândute la un preț semnificativ mai mare decât prețul de import din China. În plus, prețurile medii globale ale importurilor din alte țări erau similare cu prețurile practicate de industria din Uniune sau mai mari decât acestea.
(323)
Cea mai mare parte a importurilor în Uniune din țări terțe proveneau din Malaysia (40 %). Cu toate acestea, importurile din Malaysia au fost limitate la un singur tip de produse din fibră de sticlă cu filament, și anume fire tăiate. Cota de piață a Malaysiei pe piața Uniunii a crescut în perioada examinată. În medie, prețurile de import ale firelor tăiate din Malaysia erau, de asemenea, mai mari decât cele din RPC și aproape la fel de mari ca prețurile industriei din Uniune. În plus, prețurile importurilor din Malaysia nu au împiedicat creșterea prețurilor producătorilor din Uniune între 2010 și 2011, când au fost instituite taxe provizorii împotriva RPC. Dacă prețurile din Malaysia ar fi cauzat cu adevărat prejudicii importante industriei din Uniune, producătorii din Uniune nu și-ar fi putut crește prețurile atunci când au fost instituite taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC. Importurile din Malaysia concurează cu producția industriei din Uniune, dar au fost un factor stabil de-a lungul perioadei examinate, în ceea ce privește prețul, tipurile de produse și cantitățile.
(324)
Importurile din Norvegia au constituit a doua parte ca mărime a importurilor în Uniune din țări terțe. Cota de piață a Norvegiei pe piața Uniunii a rămas stabilă în perioada examinată. Prețurile medii la import din Norvegia pe tip de produs au fost mai ridicate decât prețurile importurilor din RPC. Aceste importuri norvegiene constau în principal din semitort produs de o singură societate care aparține aceluiași grup ca unul dintre producătorii din Uniune. În plus, toată producția din Norvegia este vândută prin intermediul producătorului din Uniune. Prin urmare, nu considerăm că Norvegia ar fi un concurent care reprezintă țările terțe.
(325)
Importurile din Turcia au constituit a treia parte ca mărime a importurilor în Uniune din țări terțe. Cota de piață a Turciei pe piața Uniunii a rămas stabilă în perioada examinată. În medie, prețurile de import pentru fiecare tip de produs similar au fost, de asemenea, semnificativ mai mari decât cele ale importurilor din RPC.
(326)
Guvernul RPC a afirmat, de asemenea, că stocurile din Uniune au crescut în 2011 ca urmare a unei creșteri masive a importurilor din țări terțe, în timp ce importurile din RPC au scăzut în același an.
(327)
Într-adevăr, între 2010 și 2011, importurile din China au scăzut, iar importurile din țările terțe au crescut. Totuși, industria din Uniune era încă rentabilă în 2010 și 2011, iar ulterior a început să înregistreze pierderi, situație care a coincis cu creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și a celor subvenționate originare din RPC. Importurile din țări terțe au scăzut după 2011 și, prin urmare, nu pot fi motivul pentru care industria din Uniune a început ulterior să înregistreze pierderi. Din motivele expuse mai sus, este rezonabil să se concluzioneze că, întrucât o parte a importurilor din alte țări ar fi putut să aibă un impact negativ asupra industriei din Uniune, aceasta nu a fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și importurile subvenționate din RPC, pe de o parte, și prejudiciul suferit de industria din Uniune, pe de altă parte.
(328)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au susținut că, pentru importurile din țări terțe, nu a fost folosită gama de produse utilizată pentru analiza subcotării prețurilor (compararea prețurilor între producătorii chinezi și cei din Uniune). Guvernul RPC a cerut în mod explicit detalii cu privire la gama de produse din care constau importurile din țări terțe care nu rezultă din statisticile Eurostat.
(329)
Comisia a luat pe deplin în considerare gama de produse pentru analiza importurilor din țări terțe, comparând prețurile din țările terțe pentru fiecare tip de produs cu prețurile corespunzătoare din Uniune pentru fiecare tip de produs. Având în vedere faptul că pentru cele trei țări terțe există un singur producător, datele specifice nu au putut fi divulgate din motive de confidențialitate.
(330)
Guvernul RPC a afirmat că constatarea Comisiei conform căreia o parte din importurile din țări terțe ar fi putut să afecteze situația producătorilor din Uniune, dar nu a rupt legătura de cauzalitate nu este obiectivă și nu se bazează pe o analiză motivată.
(331)
Principalele trei țări terțe care exportă produsul similar în Uniune au fost Malaysia, Norvegia și Turcia. Astfel cum s-a afirmat deja mai sus, importurile din Malaysia s-au axat pe un singur tip de produse cu niveluri de preț comparabile cu cele ale industriei din Uniune. Producătorul norvegian nu este considerat ca fiind un concurent care reprezintă țările terțe din motivele indicate anterior. Cota de piață a importurilor din Turcia a rămas stabilă și la un nivel relativ scăzut ca volum pe parcursul perioadei examinate. Argumentul potrivit căruia importurile din țări terțe au rupt legătura de cauzalitate se respinge.
(332)
Guvernul RPC a susținut, de asemenea, că Comisia a neglijat efectele importurilor din Taiwan și Mexic, care prezintă modificări semnificative în ceea ce privește prețurile și volumele.
(333)
Având în vedere volumele limitate de importuri provenite din Taiwan și Mexic, aceste importuri nu ar fi putut rupe legătura de cauzalitate.
(334)
În plus, guvernul RPC a susținut că, în analiza pe care a realizat-o cu privire la constituirea stocurilor din China, Comisia a neglijat faptul că, între 2010 și 2011, importurile din țări terțe au crescut cu peste 40 %.
(335)
Statisticile (a se vedea considerentul 224) arată că stocarea de produse chinezești a avut loc în al doilea și al treilea trimestru al anului 2010 (pentru consum înainte de sfârșitul lui 2010/începutul lui 2011 din cauza termenului de păstrare limitat). Creșterea importurilor din țările terțe a fost înregistrată în anul 2011, când efectul stocării expirase și când intraseră în vigoare măsurile împotriva importurilor din RPC, ceea ce s-a dovedit a fi benefic pentru producătorii din țări terțe. Prin urmare, se respinge acest argument.
1.2.2. Costul de producție
(336)
Mai multe părți au afirmat că creșterea costului de producție al industriei din Uniune, în principal ca urmare a creșterii prețurilor la materiile prime, energie, transport și a costurilor cu personalul, a avut un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune. Una dintre părți a considerat, de asemenea, că incapacitatea clienților de a returna mosoarele era un important factor de cost, fără a aprofunda însă analiza impactului asupra costurilor. Părțile au sprijinit aceste afirmații oferind citate ale afirmațiilor producătorilor din Uniune, conform cărora aceștia s-au confruntat într-adevăr cu creșteri ale costurilor.
(337)
Industria din Uniune s-a confruntat, într-adevăr, cu creșteri ale costurilor la materii prime, energie, transport și ale cheltuielilor cu personalul. Cu toate acestea, după cum se poate observa în tabelul 8 de mai sus, costul mediu al producției pe tonă pentru industria din Uniune a crescut cu numai 1 % între 2010 și PA. Acest lucru înseamnă că industria din Uniune a fost în măsură să compenseze în mare parte creșterea costurilor prin creșterea eficienței și o productivitate mai mare. Prin urmare, se concluzionează că creșterea costului de producție nu a contribuit la prejudiciu și, prin urmare, nu ar fi putut rupe legătura de cauzalitate.
(338)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai multe părți și-au reiterat afirmația, fără a aduce însă argumente noi.
1.2.3. Evoluția consumului
(339)
După cum s-a menționat mai sus, consumul în Uniune a crescut cu 3 % între 2010 și PA. Se preconizează creșterea în continuare a consumului, ca urmare a noilor aplicații în care este utilizat produsul similar, astfel cum au afirmat atât industria din Uniune, cât și o mare parte dintre utilizatori. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a fost în măsură să își mențină cota de piață și a pierdut o parte a acesteia, în timp ce cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate din RPC a crescut în continuu din 2011. Așadar, schimbările survenite în consum în Uniune nu ar fi putut rupe legătura de cauzalitate între prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping și importurile subvenționate din RPC.
1.2.4. Capacitatea de producție deficitară și stocurile insuficiente în Uniune
(340)
Guvernul RPC a susținut că prejudiciul, dacă există, este cauzat de capacitatea de producție insuficientă a producătorilor din Uniune. Guvernul RPC a făcut referire la o serie de situații financiare prezentate de către producătorii din Uniune. Conform situațiilor financiare pentru anul 2010 ale 3B Fibreglass: „capacitățile noastre de producție limitate nu le-au permis să preia cote de piață suplimentare” și „ne-au obligat să răspundem la evoluția cererii clienților noștri cu un nivel limitat al stocurilor”. Situațiile financiare pentru anul 2011 ale 3B Fibreglass precizează că „semnele de redresare a economiei în 2010 au fost confirmate în prima jumătate a anului 2011, dar nivelurile de performanță a producției societății mai scăzute decât se aștepta în primul trimestru nu ne-au permis să beneficiem pe deplin de reluarea activității și ne-au determinat să ne limităm angajamentele contractuale în 2011”. În situațiile financiare pentru anul 2011 ale Lanxess se afirmă că „în 2011, producția de fibre de sticlă la Lanxess s-a desfășurat la capacitate maximă” și că „în al doilea trimestru al anului 2012, oprirea planificată a cuptorului 1 va dura aproape 10 săptămâni și, prin urmare, producția anuală va fi cu 14 % mai scăzută în 2012”.
(341)
Nivelurile stocurilor au fost, într-adevăr, scăzute în 2010 (a se vedea tabelul 10 de mai sus). Acest lucru a fost rezultatul unei reduceri a nivelului de producție în 2009, când mai multe linii de producție au fost demontate, temporar închise sau reduse din cauza scăderii prețurilor și a pierderii de cote de piață cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC (42). Cu toate acestea, industria din Uniune și-a crescut nivelul stocurilor cu peste 150 % în 2011 și a continuat să le crească începând din acel moment. Nu este adecvat să se facă referire la declarațiile privind o penurie stocurilor numai în 2010; ar trebui, mai degrabă, să se stabilească o tendință pentru întreaga perioadă examinată.
(342)
În plus, unele citate se referă la nivelurile reduse de performanță a producției ca urmare a reparațiilor și a reconstrucției cuptoarelor. Astfel cum se explică în considerentul 241 de mai sus, astfel de reparații/reconstrucții sunt inerente acestui sector, iar constituirea stocurilor în vederea reparării/reconstrucției unui cuptor este o practică curentă care permite continuarea aprovizionării principalilor clienți.
(343)
În plus, industria din Uniune ar putea să investească în creșterea capacităților dacă ar exista condiții de concurență echitabile care să permită industriei din Uniune să realizeze un profit care să justifice și să permită extinderea capacităților.
(344)
Capacitatea de producție și stocurile din Uniune nu sunt considerate a fi insuficiente și, prin urmare, nu ar fi putut să contribuie la prejudiciu și nici nu ar fi putut să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al subvențiilor și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.2.5. Impactul crizei economice
(345)
Mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, având drept rezultat o scădere bruscă a cererii din partea industriilor utilizatoare (cum ar fi industria automobilelor și piața energiei eoliene).
(346)
Guvernul RPC a citat mai mulți producători din Uniune, menționând, de exemplu, situațiile financiare pentru anul 2010 ale European Owens Corning Fibreglass SPRL („EOCF”), în care se afirmă că „această scădere se explică, în parte, prin puternica dependență a acestei activități de piața energiei eoliene, degradarea căreia a continuat din cauza dificultății de a finanța noi proiecte cu care s-au confruntat actorii de pe această piață”, situațiile financiare pentru anul 2011 ale Lanxess, conform cărora „în urma introducerii de măsuri antidumping împotriva importurilor din China, Lanxess a putut să își crească prețurile de vânzare. Totuși, în a doua jumătate a anului 2011, constatăm o scădere de 16 % în comparație cu 2010 din cauza unor tendințe economice descendente” și situațiile financiare pentru anul 2012 ale EOCF, unde se spune că cifra de afaceri din 2012 „este în mare parte rezultatul crizei economică continue care nu le permite să funcționeze la capacitate maximă”.
(347)
Într-adevăr, între 2010 și 2011 ar putea fi observată o scădere de 3 % a consumului în Uniune de produse din fibră de sticlă cu filament. Cu toate acestea, până la sfârșitul PA, consumul la nivelul Uniunii a crescut din nou cu 6 puncte procentuale.
(348)
Afirmația conform căreia una dintre societăți a trebuit să își scadă prețurile cu 16 % în a doua jumătate a anului 2011 comparativ cu 2010 oferă doar o imagine parțială asupra situației din 2011. Ancheta a arătat o creștere cu 8 % a prețului unitar pentru întregul an 2011 (comparativ cu 2010).
(349)
În plus, deși industria din Uniune era încă rentabilă în 2010 și 2011, ulterior a început să înregistreze pierderi, situație care a coincis cu creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și a celor subvenționate originare din RPC, care subcotau prețurile industriei din Uniune.
(350)
S-ar putea considera că încetinirea creșterii economice între 2010 și 2011 ar fi putut avea o contribuție la deteriorarea situației economice a industriei din Uniune. Totuși, încetinirea creșterii economice nu explică pierderile înregistrate de industria din Uniune în 2012 și în PA. Principalele pierderi au intervenit doar după încetinirea creșterii economice, într-o perioadă în care consumul a crescut din nou.
(351)
În ceea ce privește afirmația privind situația din 2011 a Owens Corning, este important de remarcat faptul că citatul provine de la EOCF, care este entitatea comercială a Owens Corning pentru toate societățile sale din Europa și din Orientul Mijlociu. În plus față de produsul similar, EOCF a vândut în această perioadă și produse nețesute, țesături, produse pentru acoperișuri (șindrilă) și produse izolante, care nu intră sub incidența procedurii. Prin urmare, acest citat nu este specific pentru produsul similar pe piața Uniunii.
(352)
În ceea ce privește citatul privind situația din 2012 a Owens Corning, el se referă în mod specific la activitățile de fabricare a țesăturilor desfășurate de EOCF în una dintre fabricile sale. Având în vedere că țesăturile nu fac parte din produsul similar, acest citat nu este relevant.
(353)
Date fiind circumstanțele de mai sus, este posibil ca încetinirea creșterii economice să fi avut un impact negativ asupra industriei din Uniune, dar nu într-o asemenea măsură încât să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.2.6. Competitivitatea importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate din RPC
(354)
Unele părți au afirmat că tehnologia învechită a industriei din Uniune, în comparație cu tehnologia modernă utilizată de către producătorii-exportatori chinezi, este cea care a cauzat prejudiciul, și nu practicile de dumping sau de subvenționare a produsului în cauză.
(355)
Totuși, ancheta a confirmat că și industria din Uniune dispune de procese de producție moderne. Prin urmare, se respinge argumentul conform căruia starea tehnologiei de care dispune industria din Uniune ar putea rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.2.7. Prejudiciul autoprovocat
(356)
Mai multe părți au susținut că prejudiciul ar putea fi autoprovocat întrucât (i) prețurile oferite de producătorii din Uniune în 2014 au fost mai mici decât ofertele de prețuri pe care le-au primit aceste părți de la producătorii-exportatori chinezi; (ii) investițiile realizate de reclamanți în ultimii ani contrazic prejudiciul, pentru că investițiile mari sunt greu de conciliat cu noțiunea de industrie care a suferit un prejudiciu, fără să ducă la creșterea cotei de piață pentru industria din Uniune; (iii) este posibil ca investițiile reclamanților să fi fost realizate în restructurarea și instalarea de capacități suplimentare pentru producția de produse „greșite” din fibră de sticlă cu filament, de exemplu produse pentru care există o cerere limitată, și nu, de exemplu, pentru producția de fire tăiate pentru care părțile susțin că exista cerere semnificativă, pe când, în realitate, exista un potențial deficit în Uniune.
(357)
În ceea ce privește prima afirmație privind prețurile mai mici oferite de către producătorii din Uniune, ar trebui remarcat faptul că această afirmație se referă la un eveniment care a avut loc după PA și că nivelul prețurilor din 2014 nu ar putea fi luat în considerare. De asemenea, având în vedere faptul că cuptoarele funcționează 24 de ore pe zi și că încetinirea producției este o operațiune foarte costisitoare, industria din Uniune a încercat să își mențină cota de piață vânzând la prețuri mai mici și continuând astfel să își acopere o parte din costurile fixe.
(358)
În ceea ce privește marile investiții realizate de industria Uniunii în ultimii ani, ar trebui reamintit faptul că, în această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, cuptoarele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui cuptor pot ajunge la 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). O bună parte din celelalte costuri, mai structurale, pentru investiții mari sunt legate de consumul de aliaj din filiere și, în consecință, de reconstrucția filierelor. Prin urmare, aceste investiții sunt inerente industriei și sunt necesare pentru a menține actuala capacitate. Sunt necesare, de asemenea, investiții în C&D, pentru a rămâne pe piață și pentru a răspunde la nevoile clientului.
(359)
În ceea ce privește cea de-a treia afirmație privind investițiile „greșite” în alte produse decât firele tăiate, ar trebui remarcat faptul că (i) industria din Uniune s-a restructurat cu scopul de a fi în măsură să ofere o gamă largă de produse. Nu a fost furnizată nicio dovadă că acest tip de restructurare nu era viabil din punct de vedere economic, iar (ii) producția de fire tăiate care a fost oprită ca urmare a restructurării în ultimii ani a fost transferată către o altă unitate de producție care a fost convertită.
(360)
Guvernul RPC a afirmat că producătorii din Uniune au menținut stocuri de importuri din țări terțe și a citat din situația financiară pentru anul 2011 a unuia dintre producătorii din Uniune, conform căreia: „Stocurile de mărfuri (21,4 milioane EUR la 31 decembrie 2011) sunt în creștere din cauza încetinirii la nivel mondial cu care s-a confruntat sectorul nostru de activitate în a doua jumătate a anului, stocul constând în proporție de până la 75 % din produse finite importate de la societățile din grupul [nostru] […] stabilit în afara Europei, iar restul fiind în principal materiale și produse necesare pentru fabricarea țesăturilor.”
(361)
Această creștere a nivelului stocurilor raportată de acest producător din Uniune pentru 2011 se explică printr-o constituire a stocurilor la una dintre fabricile sale din afara UE care a reconstruit un cuptor în 2012. Nu ar fi avut loc niciun import de la alte fabrici din afara UE dacă aceste produse destinate fabricii din afara UE ar fi putut fi fabricate în Uniune.
(362)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a cerut să se clarifice dacă aceste importuri proveneau din RPC sau din altă parte și să se precizeze volumele importurilor. Totuși, în cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu au achiziționat produsul în cauză din RPC.
(363)
Guvernul RPC a susținut, de asemenea, că prejudiciul ar putea fi autoprovocat, dat fiind că producătorul din Uniune 3B Fibreglass a decis să reconstituie stocul destinat BASF în 2011 în momentul în care producția era insuficientă. Autoritățile chineze citează din situațiile financiare ale 3B Fibreglass pentru anul 2011: „pentru a reconstitui stocurile noastre destinate BASF și a proceda la repararea la rece a cuptorului nr. 2.”
(364)
Comportamentul comercial normal presupune însă să se constituie stocuri pentru a putea îndeplini obligațiile contractuale asumate în relațiile cu principalii clienți. În plus, citatul se referă, de asemenea, la o reparație planificată a cuptorului care necesită constituirea unor stocuri pentru a putea aproviziona clienții (și a onora contractele de aprovizionare ale 3B încheiate cu clienții săi) pe durata reparațiilor.
(365)
Având în vedere cele de mai sus, se respinge argumentul privind prejudiciul autoprovocat care ar rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.2.8. Vânzările la export ale producătorilor din Uniune și relocalizarea producției pentru a fi mai aproape de piețe
(366)
Guvernul RPC susține că pretinsul prejudiciu, dacă există, a fost cauzat de decizia de a relocaliza producția aproape de industriile utilizatoare. Autoritățile chineze adaugă faptul că acest lucru nu s-a întâmplat numai la nivelul Uniunii, ci și la nivel mondial. Guvernul RPC afirmă că producătorul din Uniune P+D și-a extins activitățile în Rusia și în India, producătorul din Uniune 3B - în Tunisia, producătorul din Uniune PPG - în RPC, iar producătorul din Uniune Ahlstrom și-a reorientat producția din Europa către RPC la începutul anului 2011, pentru a servi mai bine piețele de energie eoliană în dezvoltare din Asia și în special din RPC.
(367)
Având în vedere faptul că mulți producători de fibră de sticlă cu filament sunt societăți multinaționale, nu este de mirare că aceste întreprinderi investesc, de asemenea, în afara Uniunii, atunci când apare o oportunitate de afaceri. Investiția într-o capacitate suplimentară în afara Uniunii urmărește să satisfacă nevoile piețelor emergente, în perspectiva realizării unui profit. Într-adevăr, instalarea unor fabrici în aceste regiuni este coerentă cu ideea proximității față de acești clienți. Cu toate acestea, decizia comercială de a instala sau nu o fabrică în afara Uniunii nu are nicio legătură cu prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
(368)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC și-a reiterat afirmația conform căreia investițiile de amploare în străinătate au privat Uniunea de producție, ocuparea forței de muncă și vânzări la export și, prin urmare, au cauzat un prejudiciu.
(369)
Această afirmație nu este fondată. Producătorii de fibră de sticlă cu filament funcționează potrivit unui model regional de proximitate în care clienții sunt aprovizionați de unități de producție din regiunea lor. Indicatorii legați de capacitate și de ocuparea forței de muncă nu arată că au fost realizate investiții de amploare în străinătate în detrimentul operațiunilor realizate în Uniune.
(370)
Guvernul RPC a susținut, de asemenea, că scăderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune a avut efecte negative grave care nu au fost analizate de Comisie.
(371)
În prezentele anchete, ponderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune (către clienți afiliați și neafiliați) a reprezentat între 11 % și 13 % din totalul vânzărilor industriei din Uniune (către clienți afiliați și neafiliați) în perioada cuprinsă între 2010 și sfârșitul PA. În mod similar, în cursul anchetei antidumping inițiale, această pondere a fluctuat între 10 % și 14 % din 2006 până în septembrie 2009. Având în vedere faptul că fluctuațiile volumelor de export nu sunt semnificative și concordă cu volumele de export din cursul anchetei antidumping anterioare, evoluția vânzărilor la export nu a avut efecte negative grave, după cum s-a afirmat mai sus.
(372)
Din motivele expuse mai sus, vânzările la export ale producătorilor din Uniune și relocările nu au contribuit la prejudiciu și, prin urmare, nu pot să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.2.9. Cursul de schimb euro/dolar american
(373)
Guvernul RPC a susținut că aprovizionarea cu produse chinezești implică riscuri legate de o complexitate logistică mai mare și de fluctuații ale cursului de schimb și că, prin urmare, consumatorii evită să se expună prea mult unor astfel de riscuri. Un utilizator a afirmat că prețurile produselor chinezești din fibră de sticlă cu filament depind foarte mult de cursul de schimb dintre euro și dolarul american. Ținând seama de faptul că dolarul american a devenit tot mai slab în comparație cu euro față de anul 2000, se presupune că acest lucru ar fi putut rupe legătura de cauzalitate.
(374)
Într-adevăr, la începutul anilor 2000, euro era mai slab decât dolarul american față de situația din prezent. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că rata de schimb EUR/USD a fost relativ stabilă în cursul perioadei examinate. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut totuși considerabil, de la 3 % la - 4 %. Chiar dacă rata de schimb EUR/USD ar putea fi considerată ca un element care a contribuit la prejudiciu, ea nu poate să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, din RPC pe piața Uniunii pe parcursul perioadei cuprinse între 2011 și sfârșitul PA.
(375)
Prin urmare, rata de schimb EUR/USD nu a contribuit la prejudiciu și nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
1.3. Concluzii privind legătura de cauzalitate
(376)
În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat faptul că s-a înregistrat o creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate din RPC. Presiunea exercitată de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și a importurilor subvenționate pe piața Uniunii nu i-a permis industriei din Uniune să își stabilească prețurile de vânzare în funcție de condițiile normale ale pieței și de creșterile înregistrate ale costurilor. Chiar și după scăderea prețului de vânzare, producătorii din Uniune incluși în eșantion nu au reușit să își mențină cota de piață. Această scădere a prețurilor a fost în detrimentul rentabilității, ducând la o situație de pierderi nesustenabilă.
(377)
Analiza de mai sus a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune în urma efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Pe baza acestei analize, se ajunge la concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping și importurile subvenționate din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 8 alineatul (5) din regulamentul antisubvenții de bază.
(378)
Factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping și importurile subvenționate, au fost evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul antisubvenții de bază. Niciunul dintre acești factori, analizați atât individual, cât și cumulativ, nu s-a dovedit a fi de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(379)
În urma comunicării constatărilor definitive, guvernul RPC a afirmat că Comisia doar a respins argumentele prezentate de părțile interesate în loc să examineze toți factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care cauzează un prejudiciu industriei din Uniune.
(380)
Comisia a examinat efectul următorilor factori de altă natură: importurile din alte țări, costul de producție, evoluția consumului, capacitățile de producție și stocurile, criza economică, competitivitatea importurilor din RPC, prejudiciul autoprovocat, vânzările la export ale producătorilor din Uniune și relocările, precum și ratele de schimb EUR/USD. Ancheta nu a evidențiat niciun fel de alți factori care ar putea rupe legătura de cauzalitate.
F. INTERESUL UNIUNII
(381)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul antisubvenții de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diverse implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(382)
Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 31 alineatul (2) din regulamentul antisubvenții de bază. Comisia a trimis chestionare la 5 importatori independenți și la 34 de utilizatori. În final, doi importatori și 13 utilizatori au prezentat răspunsuri complete la chestionar în limitele stabilite. În plus, mai mulți utilizatori și asociații de utilizatori s-au manifestat în cursul anchetei, prin intermediul unor scrisori, în care își exprimau opoziția față de orice eventuală măsură luată în cazul de față. Guvernul RPC și CCCLA au prezentat la rândul lor documente care conțineau obiecții împotriva eventualelor măsuri luate în cazul de față.
(383)
În cadrul anchetei antidumping inițiale, instituirea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. Având în vedere că reexaminarea intermediară se limitează la prejudiciu, concluziile din momentul respectiv privind interesul Uniunii rămân valabile. Analiza de mai jos se referă, așadar, la ancheta antisubvenție.
1. Interesul industriei din Uniune
(384)
Măsurile antidumping existente nu au condus la o reducere a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și nu au fost de folos pentru industria din Uniune. După cum s-a menționat mai sus, industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii importante ca urmare a scăderii prețurilor cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune. Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității de la +3 % în 2010 la -4 % la sfârșitul PA. Orice scădere ulterioară a performanței ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.
(385)
Instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Tendința de scădere a rentabilității industriei din Uniune este rezultatul dificultății cu care se confruntă aceasta în a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unor subvenții, originare din RPC. Instituirea de măsuri antisubvenții ar putea să pună capăt, așadar, deprecierii prețurilor și pierderii de cote de piață, iar prețurile de vânzare ale industriei din Uniune vor începe să se redreseze, având drept rezultat o îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune până la atingerea unor niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.
(386)
Măsurile ar oferi industriei din Uniune posibilitatea de a se redresa în urma dumpingului prejudiciabil constatat în cursul anchetei.
(387)
În consecință, se concluzionează că instituirea de măsuri antisubvenție ar fi în mod clar în interesul industriei din Uniune.
(388)
În urma comunicării constatărilor definitive, o asociație de profil a afirmat că instituirea unor măsuri mai stricte nu ar ameliora situația industriei din Uniune, dat fiind că măsurile inițiale din 2011 se pare că nu a avut niciun efect.
(389)
Comisia respinge acest argument și face trimitere la considerentele de mai sus, în care s-a concluzionat că neinstituirea de măsuri mai stricte ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor
(390)
Astfel cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor neafiliați, iar doi importatori neafiliați au colaborat în totalitate în cadrul anchetei, prezentând răspunsuri la chestionar. Activitățile legate de produsul în cauză reprezintă doar o mică parte din cifra de afaceri globală a celor doi importatori (mai puțin de 0,5 %). Ambii s-au opus unei eventuale înăspriri a măsurilor antidumping, deoarece au considerat că acest lucru ar duce la o încetare a importurilor produsului în cauză din RPC.
(391)
Importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o parte importantă din totalul importurilor din RPC în cursul PA și, prin urmare, sunt considerate ca fiind reprezentative pentru importatorii din Uniune. Niciun alt importator nu a mai cooperat prin trimiterea de răspunsuri la chestionar sau prin observații fundamentate. Pe această bază, se concluzionează că, având în vedere ponderea limitată a produsului în cauză în activitatea globală a importatorilor, instituirea măsurilor nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor din Uniune în general.
3. Interesul utilizatorilor
(392)
Produsul similar este utilizat pentru un număr mare de aplicații, cum ar fi industria automobilelor, turbinele de energie eoliană, domeniul maritim, cel al transporturilor și în aplicații aerospațiale și de infrastructură. S-a ajuns la cooperarea unei game largi de utilizatori care au fost grupați în funcție de sectorul lor de activitate: producători de componente, producători de materiale compozite, producători de țesături multiaxiale și producători de turbine eoliene. Acest lucru a permis Comisiei să evalueze impactul înăspririi măsurilor asupra diferitor tipuri de utilizatori.
(393)
Utilizatorii care au cooperat au cumpărat aproximativ 13 % din produsul în cauză din RPC în cursul PA. În consecință, în mare parte, produsul similar a fost achiziționat din alte surse, cum ar fi țările terțe și industria din Uniune. Numai un mic număr de utilizatori au achiziționat produsul în cauză exclusiv din RPC.
(394)
Există o gamă largă de industrii în aval care utilizează produsul similar, iar aceste industrii diferă și în ceea ce privește dimensiunea, variind de la societăți internaționale la IMM-uri. Din informațiile prezentate în cursul anchetei reiese în continuare că industria utilizatoare din Uniune are un număr important de angajați, estimat la 100 000 de persoane, deși nu au fost prezentate date cuprinzătoare și fundamentate în acest sens.
3.1. Impactul posibil al măsurilor asupra rentabilității utilizatorilor
(395)
În ansamblu, pe baza răspunsurilor la chestionar, industriile utilizatoare de fibre de sticlă cu filament s-au dovedit a fi într-o situație relativ bună. Într-adevăr, majoritatea utilizatorilor care au cooperat au raportat profituri din vânzările produselor lor, pentru care se utilizează produsul în cauză, pe toată durata perioadei examinate. Întrucât doar câțiva utilizatori au raportat o pierdere în această activitate pe parcursul PA, profitul majorității celorlalți utilizatori a fost cuprins între 2 % și 22 %. Prin urmare, chiar și în condițiile măsurilor actuale, industriile utilizatoare erau încă în măsură să realizeze un profit.
(396)
Pe baza datelor primite, a fost realizată o evaluare a impactului asupra utilizatorilor pentru fiecare dintre grupurile de utilizatori.
(397)
Ancheta a arătat că, în funcție de caracteristicile diferitor industrii utilizatoare, capacitatea de a repercuta eventuala creștere a taxelor asupra clienților este diferită și, prin urmare, impactul unei majorări a taxei asupra marjei de profit va fi diferit pentru fiecare industrie utilizatoare.
(398)
În concluzie, instituirea măsurilor combinate ar duce la o scădere a profitului utilizatorilor cu mai puțin de un punct procentual pentru marea majoritate a industriilor utilizatoare, cu excepția industriei producătoare de țesături multiaxiale. În cazul acesteia din urmă, ponderea produsului în cauză în costurile de producție este mai mare decât pentru alte industrii utilizatoare examinate. Acești utilizatori vor fi așadar afectați mai mult decât alți utilizatori examinați.
(399)
Pe baza analizei de mai sus, este foarte probabil ca utilizatorii din industriile producătoare de componente, materiale compozite și turbine eoliene să poată absorbi creșterea costurilor, în parte sau în totalitate. De asemenea, aceștia ar putea să fie în măsură să repercuteze o parte a creșterii costurilor asupra clienților lor. În această privință, un utilizator important, care își desfășoară activitatea în sectorul de producție a turbinelor eoliene, a afirmat că acceptă concluziile anchetei și că va absorbi taxele.
(400)
Acest impact general limitat asupra rentabilității înseamnă, de asemenea, că nivelul ocupării forței de muncă în industria utilizatoare nu este amenințat de creșterea propusă a taxelor în măsură atât de mare precum au susținut mai mulți utilizatori.
(401)
În orice caz, orice efect negativ potențial ar fi atenuat prin accesul continuu al utilizatorilor la importurile din țări terțe. Instituirea de măsuri nu îi împiedică pe utilizatori să se aprovizioneze de la furnizori diferiți.
(402)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai mulți utilizatori au afirmat că argumentele utilizatorilor au fost respinse doar pe baza unor declarații calitative. Ei au afirmat, de asemenea, că scăderea marjei lor de profit este mult mai mare decât un punct procentual, după cum se menționează în considerentul 398 de mai sus, în special atunci când este analizată pe baza unui anumit produs.
(403)
Aceste afirmații sunt respinse din următoarele motive. Pe baza datelor furnizate de utilizatori, Comisia a realizat calcule detaliate pentru a evalua impactul cantitativ al unei înăspriri a măsurilor asupra rentabilității utilizatorilor. Industriile care utilizează produsul în cauză sunt eterogene și prezintă diferențe semnificative din punctul de vedere al dimensiunii (care variază de la IMM-uri la întreprinderi multinaționale), al dependenței lor de produsul în cauză, al aplicațiilor produsului lor final și al clienților lor (de la întreprinderi mici până la mari societăți, vânzări în Uniune față de vânzări la export). După cum s-a explicat deja în considerentul 398 de mai sus, Comisia recunoaște că unele categorii de utilizatori vor fi mai afectate decât altele. Pe baza datelor furnizate de utilizatorii care au cooperat, ponderea produsului în cauză utilizat, achiziționat din RPC, a fost destul de limitată (mai puțin de 13 % - a se vedea considerentul 393). De asemenea, ponderea produsului în cauză achiziționat din RPC în costul total al producției a fost, în medie, limitată, și anume mai puțin de 4 %. Totuși cifra din urmă este semnificativ mai mare pentru sectorul țesăturilor multiaxiale examinat. Impactul unei majorări a taxelor a fost calculat presupunând că ar fi achiziționat din RPC un volum similar de fibră de sticlă cu cel raportat în cursul PA și că prețurile importurilor din China ar face obiectul unor taxe de aproximativ 30 %, deși marea majoritate a producătorilor-exportatori chinezi va fi supusă unor taxe mai mici. Pe baza acestor ipoteze, calculele au arătat că, în medie pentru toți utilizatorii care au cooperat, impactul unei creșteri a prețului produsului în cauză originar din RPC asupra rentabilității ar fi mai mic de un punct procentual, după cum s-a menționat anterior.
3.2. Lipsa interschimbabilității
(404)
Mai mulți utilizatori au susținut faptul că multe dintre produsele din fibră de sticlă de care are nevoie industria utilizatoare nu pot fi cumpărate direct de pe piață. În schimb, utilizatorii ar trebui să treacă printr-un proces de calificare lung și complicat, care ar dura între 6 și 12 luni, fără să le fie garantat succesul. Prin urmare, schimbarea furnizorului pentru a evita plata taxelor ar fi o operațiune costisitoare, imposibilă pe termen scurt și riscantă din punct de vedere tehnologic.
(405)
În acest sens, este recunoscut faptul că, în cazul anumitor aplicații, caracteristicile produsului în cauză pot, într-adevăr, să aibă drept rezultat un proces de calificare lung, care include testarea. Totuși, ținând cont și de observațiile primite de la mai mulți utilizatori, în acest moment se pare că există surse multiple pentru majoritatea cazurilor. În plus, ancheta a stabilit că utilizatorii au, de obicei, opțiuni multiple de aprovizionare ca soluție de rezervă și adesea au aprobat produsul mai multor furnizori pentru a nu fi dependenți de un singur furnizor. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că măsurile nu au drept scop să interzică accesul anumitor furnizori la piața Uniunii, deoarece orice măsură propusă are drept scop numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței.
(406)
Prin urmare, este puțin probabil că instituirea măsurilor cu privire la produsul în cauză din RPC va conduce la o încetare temporară a aprovizionării industriei utilizatoare cu materii prime.
3.3. Lipsa capacității de a repercuta creșterile prețurilor de cost și concurența crescută a produselor din aval din afara UE
(407)
Mai mulți utilizatori au afirmat că se confruntă cu o concurență acerbă din partea producătorilor din afara Uniunii și că, prin urmare, nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor produsului în cauză asupra clienților lor, pentru că acest lucru va duce la o scădere a vânzărilor. Dată fiind diversitatea societăților utilizatoare, capacitatea de a repercuta eventualele creșteri ale costurilor asupra clienților va fi diferită de la un tip de utilizator la altul. Cu toate acestea, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar, în majoritatea cazurilor, cifra de afaceri și rentabilitatea utilizatorilor care nu sunt în măsură să repercuteze cea mai mare parte a creșterii costurilor ar fi afectate numai într-o măsură limitată.
(408)
Mai mulți utilizatori și-au exprimat îngrijorarea că instituirea unor taxe antisubvenție ar crea un dezavantaj concurențial față de furnizorii din afara Uniunii care au acces la produsul în cauză fără a se supune măsurilor. Utilizatorii declară că se confruntă cu concurența importurilor din RPC pe piețele lor din aval. Instituirea măsurilor combinate ar agrava și mai mult situația concurenței. Având în vedere aceste circumstanțe, s-a afirmat faptul că nu ar fi posibilă repercutarea creșterii prețurilor la materii prime asupra clienților. S-a susținut, de asemenea, că acest lucru ar duce la o relocare a producției în afara Uniunii, ceea ce ar determina pierderi importante din punctul de vedere al ocupării forței de muncă.
(409)
Ar trebui observat faptul că riscul creșterii concurenței ca urmare a instituirii unor măsuri antisubvenție nu poate fi un motiv pentru a nu institui măsuri, dacă se justifică. Aceste anchete se referă la un anumit produs. Orice industrie utilizatoare este pe deplin autorizată să recurgă la legislația comercială a Uniunii și să solicite o anchetă antidumping pentru produsele sale. În plus, deciziile privind stabilirea întreprinderilor depind de un număr mare de factori. Este puțin probabil ca o decizie de relocalizare să depindă exclusiv de taxele instituite asupra unei materii prime.
(410)
Mai multe părți au susținut că producătorii din Uniune sunt societăți de talie internațională care aparțin unor grupuri străine, dar că majoritatea societăților compozite sunt totuși întreprinderi mici și mijlocii locale. Aceste IMM-uri au afirmat că o creștere a taxelor va declanșa pierderi de locuri de muncă. CCCLA a afirmat, de asemenea, că pierderea locurilor de muncă în Uniune va avea loc atunci când utilizatorii se vor relocaliza din cauza creșterii taxelor. În plus, un utilizator a afirmat că orice relocalizare a utilizatorilor va duce, de asemenea, la scăderea vânzărilor pentru industria din Uniune.
(411)
De asemenea, Comisia acordă aceeași importanță tuturor locurilor de muncă în Uniune, indiferent de forma de proprietate și dimensiunea societății. În acest sens, Comisia face trimitere, de asemenea, la considerentele 400 și 403. În plus, Comisia consideră afirmațiile privind relocalizarea, pierderile potențiale de locuri de muncă și o scădere a vânzărilor pentru industria din Uniune ca fiind de natură speculativă și nefondată.
(412)
Mai multe părți au afirmat că produsele sunt fabricate în prezent în Uniune pentru piața mondială în concurență cu țări terțe. Un utilizator a afirmat că poate importa produsul în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă fără a plăti taxe antidumping, cu condiția ca produsul finit pe care îl fabrică să fie ulterior exportat în afara Uniunii. Rezultatul acestei situații este însă că acest utilizator poate oferi clienților săi situați în afara Uniunii prețuri mai competitive decât clienților săi din Uniune.
(413)
Într-adevăr, utilizatorii pot importa produsul în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă fără a plăti taxe antidumping, cu condiția ca produsul finit pe care îl fabrică să fie ulterior exportat în afara Uniunii. Totuși, acest lucru nu schimbă concluziile formulate de Comisie în cadrul prezentei anchete.
3.4. Deficitul de aprovizionare
(414)
Un utilizator a afirmat că industria din Uniune nu este în măsură să satisfacă în totalitate cererea din Uniune, în special în ceea ce privește anumite tipuri de comenzi mari de produse din fibră de sticlă cu filament la comandă. În plus, utilizatorul respectiv declară că, cel mai probabil din cauza capacităților de producție limitate ale Uniunii, niciun producător din Uniune nu ar fi dispus să își dedice o mare parte din capacitate aprovizionării unui singur client. Un alt utilizator a afirmat că oferta de fire tăiate nu este excedentară și că excluderea RPC de pe piața Uniunii ar duce, în special având în vedere creșterea semnificativă a cererii, la probleme mari de aprovizionare pe piața Uniunii. Guvernul RPC citează producătorul din Uniune 3B, care a afirmat că nu a fost instalată nicio capacitate nouă de topire în industrie din 2002 și că, pentru a satisface nevoile pieței, în special în Europa trebuie creată o capacitate de producție suplimentară de 200 000 de tone.
(415)
În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că scopul măsurilor antisubvenție este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei din Uniune și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața Uniunii, nu de a împiedica importurile. Măsurile propuse nu au drept scop să închidă piața Uniunii pentru producătorii-exportatori din RPC, în măsura în care prețurile nu sunt prejudiciabile, și, prin urmare, vor permite prezența continuă a importurilor de fire tăiate, precum și de alte produse din fibră de sticlă cu filament originare din RPC pe piața Uniunii.
(416)
În ceea ce privește capacitatea industriei din Uniune de a face față unui eventual deficit de fire tăiate, nivelul actual de utilizare a capacității al industriei din Uniune oferă acesteia o marjă de producție suplimentară.
(417)
Firele tăiate, la fel ca orice alt tip de produs al produsului în cauză, ar putea fi, la rândul lor, importate în Uniune din țări terțe precum Malaysia.
(418)
De asemenea, producătorii chinezi de fibră de sticlă cu filament au înființat fabrici mai aproape de Uniune (Egipt și Bahrain) ca bază pentru aprovizionarea pieței Uniunii.
(419)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că un potențial deficit de aprovizionare cu fire tăiate poate fi soluționat prin extinderea utilizării capacității industriei din Uniune, prin importuri din alte țări de aprovizionare, precum și prin continuarea importurilor din RPC la un preț neprejudiciabil.
(420)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că efectul global al instituirii măsurilor combinate asupra industriilor din aval ale Uniunii este limitat și nu ar depăși efectul pozitiv al măsurilor pentru industria din Uniune.
(421)
În urma comunicării constatărilor definitive, o asociație de profil a afirmat că este greu de înțeles cum au producătorii din Uniune capacități neutilizate în condițiile în care există un deficit de fibră de sticlă cu prețuri majorate pe piața Uniunii. Mai multe părți și-au reiterat afirmațiile conform cărora instituirea unor măsuri suplimentare va conduce la un deficit de aprovizionare de la producători din Uniune.
(422)
Pentru perioada examinată, ancheta nu a evidențiat niciun deficit de aprovizionare. În ceea ce privește potențialele viitoare deficite de aprovizionare, Comisia consideră că o creștere a taxelor nu împiedică importurile în Uniune din RPC și din țări terțe, astfel cum se menționează mai sus.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(423)
Având în vedere cele de mai sus, se preconizează că instituirea unor măsuri combinate ar oferi o șansă industriei din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin creșterea prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate de beneficiile preconizate pentru industria din Uniune și furnizorii acestora.
(424)
Prin urmare, se concluzionează că, una peste alta, nu există motive imperioase împotriva instituirii unor măsuri pentru importurile produsului în cauză originar din RPC.
(425)
În urma comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au susținut că consecințele măsurilor propuse sunt subestimate. Aceste părți susțin că Comisia acordă mai multă încredere argumentelor venite din partea unui grup restrâns de producători de fibră de sticlă decât rezistenței exercitate de un grup mult mai mare, însă fragmentat, de subfurnizori, în principal întreprinderi mici și mijlocii, care nu au avut o șansă reală de a reacționa cu aceeași forță.
(426)
Aceste argumente sunt respinse pe motiv că utilizatorilor li s-au oferit numeroase posibilități de a se exprima în cursul anchetei. Mulți utilizatori au profitat de ocazie, iar datele furnizate de ei au fost analizate în detaliu și au fost luate în considerare. Tuturor părților interesate li s-a acordat importanța cuvenită în cursul anchetei.
G. MĂSURI ANTIDUMPING ȘI ANTISUBVENȚII DEFINITIVE
(427)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenția, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri definitive pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping și de importurile subvenționate.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(428)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(429)
Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare din vânzarea produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. La fel ca în ancheta inițială, a fost utilizată o țintă de profit de 5 %.
(430)
APFE a solicitat o țintă de profit de 10 %-12 %. APFE a susținut că ținta de profit pentru analiză ar trebui să țină cont de faptul că o industrie cu utilizare intensivă a capitalului trebuie să obțină o rentabilitate satisfăcătoare a capitalului angajat, așa cum se așteaptă investitorii. APFE face trimitere, de asemenea, la un raport al Stern Business School of New York University care calculează costul mediu ponderat al capitalului (weighted average costs of capital - WACC), care combină costul capitalului propriu și costul datoriei pentru diferite sectoare industriale (43). Conform calculelor din raportul Stern, media WACC pentru sectorul fibrei de sticlă cu filament se situează între 8,3 % și 8,4 %. În plus, APFE face trimitere la profitul de 8,3 % utilizat în cauza privind sticla solară din China (44). De asemenea, APFE susține că, dat fiind costul capitalurilor proprii și costul datoriilor care sunt ușor mai ridicate în Uniune decât în SUA, rata pentru Uniune ar fi ușor mai ridicată, între 10 % și 12 %.
(431)
Profitul obținut în mod real pe parcursul perioadei examinate nu poate fi utilizat având în vedere că mai există încă un volum semnificativ de importuri care fac obiectul unui dumping provenite din RPC, în ciuda taxelor actuale în vigoare.
(432)
În cazul sticlei solare din RPC, ținta de profit de 8,3 % a fost utilizată pentru că acesta era profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, când importurile de produs în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu ar fi putut denatura condițiile normale de concurență (adică un profit neafectat încă de importurile care fac obiectul unui dumping).
(433)
Deși este incontestabil faptul că industria din Uniune este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, APFE nu a putut demonstra că ținta de profit bazată pe WACC din raportul Stern răspunde testului aplicabil. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(434)
În urma comunicării constatărilor definitive, APFE a afirmat că concluziile cu privire la ținta de profit ar trebui revizuite având în vedere că industria din Uniune este aptă să atingă niveluri de profit de peste 5 % din anumite tipuri de produse, cum ar fi firele tăiate pentru utilizare umedă (wet use chopped strands - WUCS) pentru materiale nețesute și WUCS pentru ghips, în cazul cărora industria din Uniune poate concura în condiții echitabile cu importurile din țări terțe și nu se confruntă cu subcotarea agresivă a prețurilor la produsele din fibră de sticlă cu filament din China, care fac obiectul unui dumping și al unor subvenții.
(435)
O țintă de profit de 5 % a fost utilizată în cadrul anchetei anterioare. În lipsa unor argumente întemeiate în ceea ce privește schimbarea condițiilor pe piață, care ar justifica o țintă de profit mai mare, această țintă de profit a fost menținută.
(436)
În plus, întrucât WUCS, ca orice alt tip de produs în cauză, sunt utilizate ca materiale de ranforsare, WUCS au un termen de păstrare limitat și costuri de transport ridicate din cauza greutății apei pe care o conțin (a se vedea considerentul 63). WUCS sunt importate în Uniune în cantități mult mai mici decât alte produse din fibră de sticlă cu filament. Marja de profit pentru acest tip unic de produs nu este, prin urmare, reprezentativă pentru produsul în cauză.
(437)
În continuare, Comisia a determinat nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori incluși în eșantion din RPC și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată.
(438)
În urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că au existat anumite inexactități în ceea ce privește valorile CIF pentru 3 NCP.
(439)
După o verificare, Comisia a ajustat valorile CIF respective, ceea ce a dus la o mică modificare a marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru producătorul-exportator în cauză.
(440)
Drept rezultat, au fost stabilite următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:
Societate
Nivelul de eliminare a prejudiciului
Jushi Group
24,8 %
Jiangsu Changhai Group
4,9 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,6 %
Alte societăți cooperante
26,1 %
(441)
Un utilizator a afirmat că toate faptele au rămas aceleași și că, prin urmare, singura modalitate de a permite Comisiei să ajungă la o concluzie conform căreia prejudiciul pretins cauzat de importurile din RPC s-a agravat este de a utiliza o metodologie diferită pentru a calcula marja de prejudiciu în comparație cu ancheta inițială.
(442)
Faptele însă nu sunt aceleași. Prin urmare, dacă se aplică metodologia utilizată în ancheta inițială, calcularea marjei actuale a prejudiciului duce la un rezultat diferit, din cauza unei modificări în datele care au stat la baza calculului, respectiv costurile, prețurile și pierderile.
(443)
În urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator s-a întrebat ce schimbare a circumstanțelor ar justifica un calcul bazat pe NCP și nu pe o simplă comparație a prețurilor medii efectuată în cadrul anchetei inițiale.
(444)
Comisia consideră că metodologia de bază a anchetelor în curs este aceeași cu cea aplicată în cadrul anchetei precedente. S-a efectuat o eșantionare și toate comparațiile s-au bazat pe aceleași elemente. Calcularea bazată pe NCP a marjei prejudiciului a permis un calcul mai detaliat și mai precis, dar nu se poate considera că ar fi vorba de o modificare a metodologiei.
(445)
De asemenea, potrivit aceluiași producător-exportator, covorașele din fire tăiate fabricate din filamente de fibră de sticlă fac parte din produsul în cauză, dar calculul marjei de prejudiciu nu reflectă NCP pentru covorașele din fire tăiate. Producătorul-exportator s-a întrebat dacă (i) producătorii din Uniune nu mai produceau astfel de covorașe din fire tăiate; și (ii) de ce Comisia pare să nu fi avut în trecut nicio dificultate în găsirea unui produs de substituție pentru un tip de produs major cu scopul de a calcula o marjă de prejudiciu, chiar dacă nu exista o corespondență exactă pe baza NCP.
(446)
Produsul în cauză include într-adevăr covorașe din fire tăiate și unii producătorii din Uniune (sau anumite entități producătoare din Uniune) produc aceste covorașe. Producătorii din Uniune incluși în eșantion produceau tipuri de covorașe care nu au fost importate din RPC în cursul PA. Cu toate acestea, în general, echivalența NCP era ridicată și, prin urmare, nu a fost necesar să se recurgă la vreun produs de substituție.
(447)
În plus, acest producător-exportator s-a întrebat (i) de ce era necesară o ajustare în funcție de stadiul comercial (level of trade - LOT) și cui vindeau de fapt producătorii din Uniune produsele lor; și (ii) de ce, pentru vânzările chinezești, costurile de transport în UE către depozite și costurile de depozitare nu au fost luate în calcul în marja de prejudiciu.
(448)
Vânzările realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion se efectuează în principal direct către utilizatorii finali. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul exportatorilor chinezi incluși în eșantion. O parte mai mare a vânzărilor trecea prin distribuitori sau alte canale de vânzare intermediare. De aceea, s-a considerat că aducerea tuturor vânzărilor la nivelul utilizatorului final face prețurile mai ușor de comparat. În conformitate cu metodologia standard, calculul subcotării ține seama de costurile după import, pe când marja de prejudiciu se bazează pe valoarea CIF a vânzărilor chinezești la export.
(449)
De asemenea, producătorul-exportator s-a întrebat de ce taxa antidumping existentă nu este inclusă în marja de prejudiciu, căci includerea acestei taxe în valoarea CIF ar fi coerentă cu metodologia aplicată pentru subcotarea prețurilor.
(450)
Marja de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost prezentată în prezentul regulament, reflectă întreaga marjă necesară pentru a elimina prejudiciul. Dacă marja antidumping existentă ar fi fost inclusă în marja de eliminare a prejudiciului, s-ar fi obținut doar o marjă de eliminare parțială.
(451)
În urma comunicării constatărilor definitive, reclamantul a afirmat că, întrucât s-a considerat că Jiangsu Changhai Group nu a cooperat pe deplin la anchetă (a se vedea secțiunea C punctul 2.1 de mai sus), informațiile legate de prețurile de export ale Jiangsu Changhai Group nu erau fiabile și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizate pentru calcularea marjei de prejudiciu. Reclamantul a susținut că prețul de export al grupului ar putea fi calculat în mod eronat dacă se stabilește pe baza costurilor de producție ale societății, care nu au putut fi verificate în mod corespunzător din cauza lipsei unei cooperări depline a societății în cadrul anchetei. Prețul de export al grupului ar trebui stabilit mai degrabă pe baza faptelor disponibile în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și al articolului 28 alineatul (1) din regulamentul antisubvenții de bază.
(452)
După cum se explică în considerentul 92, în cadrul acestui grup, produsul în cauză nu a fost exportat de către societatea care a furnizat informațiile înșelătoare, ci numai prin intermediul OCH. Aceasta din urmă a cooperat totuși pe deplin în cadrul ambelor anchete și a furnizat informații de încredere cu privire la prețul de export al grupului (de exemplu, au fost furnizate facturi care au fost verificate la fața locului de Comisie). Prin urmare, Comisia nu are niciun motiv să pună la îndoială prețul de export al grupului. Calculul marjei prejudiciului a fost efectuat pe baza prețului de export real verificat, așa cum figurează pe facturile de vânzare, indiferent de modul în care a fost fixat și dacă se baza pe costurile de producție ale societății. Prin urmare, argumentul a fost respins.
2. Măsuri definitive
(453)
Ancheta antisubvenție s-a desfășurat în paralel cu revizuirea măsurilor antidumping și s-a limitat la prejudiciu. Având în vedere aplicarea regulii taxei celei mai mici și faptul că marjele definitive de subvenție sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, Comisia ar trebui, în conformitate cu articolul 15 din regulamentul antisubvenții de bază, să instituie taxa compensatorie definitivă la nivelul marjelor definitive de subvenție stabilite și apoi să instituie taxa antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului.
(454)
Pe baza acestei metodologii și a faptelor în speță, în special faptul că măsurile sunt limitate de marja de prejudiciu, Comisia consideră că nu se pune problema „dublei contabilizări” în acest caz.
(455)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din eșantion sau care au cooperat la anchete. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchete.
(456)
Pentru ceilalți producători-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion, enumerați în anexa I, nivelul taxei definitive se stabilește la media ponderată a nivelurilor taxelor stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, cu excepția grupului căruia îi aparține producătorul-exportator care face obiectul dispozițiilor articolului 28 alineatul (1).
(457)
În urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator a cerut să beneficieze de tratament individual în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul antidumping de bază și de calcularea unei marje individuale de dumping.
(458)
Având în vedere însă faptul că reexaminarea intermediară parțială se limitează la prejudiciu, marjele de dumping stabilite în cadrul anchetei antidumping anterioare rămân neschimbate. Prin urmare, cererea de obținere a unei marje individuale de dumping a fost respinsă.
(459)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care vor fi instituite aceste taxe se stabilesc după cum urmează:
Exportatorul chinez
Marja de dumping (stabilită în cadrul anchetei inițiale)
Marja de subvenție
Nivelul de eliminare a prejudiciului
Taxa compensatorie
Taxa antidumping
Jushi Group
29,7 %
10,3 %
24,8 %
10,3 %
14,5 %
Jiangsu Changhai Group
9,6 %
5,8 %
4,9 %
4,9 %
0 %
Chongqing Polycomp International Corporation
29,7 %
9,7 %
29,6 %
9,7 %
19,9 %
Alte societăți cooperante
29,7 %
10,2 %
26,1 %
10,2 %
15,9 %
Ratele taxei aplicabile tuturor celorlalte societăți
10,3 %
19,9 %
(460)
Nivelul taxei individuale antidumping și antisubvenție menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentelor anchete. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetelor respective. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(461)
O societate poate cere aplicarea nivelului individual al taxei dacă modifică ulterior numele entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (45). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante cu ajutorul cărora să se poată demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. Dacă schimbarea numelui societății nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un anunț de informare cu privire la schimbarea numelui.
(462)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.
3. Angajamentul de preț
(463)
Un producător-exportator chinez a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul antisubvenții de bază. Oferta de angajament conținea prețuri minime la import (PMI) pentru mai multe tipuri de produse principale și subtipuri de produse ale produsului în cauză.
(464)
Comisia consideră că produsul în cauză există într-o multitudine de subtipuri de produse și de calități, iar diferențele dintre prețuri variază cu până la 700 %. Prin urmare, există un risc ridicat de compensare încrucișată. În cadrul aceluiași tip de produs, prețurile pot varia până la 550 % în funcție de subtipurile de produse. În plus, diferitele PMI propuse de producătorul-exportator chinez au fost cu mult sub prețul neprejudiciabil și, prin urmare, nu ar elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(465)
Având în vedere cele de mai sus, autoritățile vamale nu ar putea să distingă specificațiile fără o analiză individuală a fiecărei tranzacții de import, pentru a stabili în care grup de PMI s-ar încadra produsul, monitorizarea devenind astfel foarte dificilă, dacă nu chiar imposibilă.
(466)
În plus, societatea exportă în Uniune și alte produse care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, există un risc de compensare dacă produsele respective sunt vândute către aceiași clienți. Unii dintre clienții săi din Uniune sunt societăți afiliate care efectuează schimburi comerciale și cu alte societăți afiliate din afara Uniunii. Aceste legături comerciale și de afaceri complexe creează noi riscuri potențiale de compensare încrucișată.
(467)
Pe baza celor de mai sus, oferta de angajament a fost respinsă.
(468)
Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază nu a emis niciun aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) și 7019 31 00 și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate
Taxa compensatorie definitivă (%)
Cod adițional TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
10,3
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
4,9
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
9,7
B991
Alte societăți cooperante menționate în anexa I
10,2
Toate celelalte societăți
10,3
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei compensatorii specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
(4) Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 se înlocuiește cu următorul text:
1.
Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) și 7019 31 00 și originare din Republica Populară Chineză.
2.
Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate
Taxa antidumping definitivă (%)
Cod adițional TARIC
Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd
14,5
B990
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd
0
A983
Chongqing Polycomp International Corporation
19,9
B991
Alte societăți cooperante menționate în anexa 1
15,9
Toate celelalte societăți
19,9
A999
3.
Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
4.
Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2014.