РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 508/2013 НА СЪВЕТА
от 29 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република след провеждане на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След като се проведе разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 260/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република (КНР) („първоначалните мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 63,5 % за всички дружества с изключение на трима китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 9 март 2012 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на преразглеждането“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането започна след мотивирано искане, подадено от Eurométaux („заявителя“) от името на производител от Съюза, представляващ над 50 % от производството на определени волфрамови електроди в Съюза.
(4)
Искането се основаваше на това, че най-вероятно изтичането на срока на действие на мерките ще доведе до продължаване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или накратко РПРП). Проучването на тенденциите от значение за оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПРП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителят, другият известен производител от Съюза, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(8)
Предвид на очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да реши Комисията дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок до 15 дни след публикуване на известието за започване на преразглеждането и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(9)
Трима вносители заявиха интереса си. Никой от тях обаче не е внасял съответните волфрамови електроди с произход от КНР през РПРП.
(10)
Тъй като само двама производители износители от КНР изпратиха поисканата информация, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, двама производители износители в КНР и един производител в САЩ.
(12)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Plansee SE, Австрия,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Германия;
б)
производители износители в КНР:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji;
в)
дружество, свързано с един съдействащ производител износител в КНР:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
г)
дружества, свързани с един съдействащ производител износител в Европейския съюз:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Германия,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Белгия;
д)
държава аналог:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, САЩ.
Б. ПРОДУКТ ПО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият продукт е същият като този в обхвата на Регламент (ЕО) № 260/2007, а именно волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, с произход от КНР („продуктът по преразглеждането“, или съкратено „ВЕ“) и понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00.
(14)
Продуктът по преразглеждането се използва при заваряване и подобни процеси. ВЕ се употребяват в редица промишлени сектори, като строителството, корабостроенето, автомобилостроенето, корабното машиностроене, химичната технология, ядрената техника, космонавтиката, нефтопроводите и газопроводите. На основата на физичните и химичните характеристики и заменяемостта на различните видове на продукта от гледна точка на ползвателя всички ВЕ се смятат за един продукт за целите на настоящата процедура.
(15)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че продуктът по преразглеждането, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на държавата аналог, имат едни и същи основни физични и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни забележки
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(17)
Както е разяснено по-горе, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители в КНР. Двете съдействащи дружества са осигурили от 80 % до 85 % от вноса на разглеждания продукт от КНР в Съюза през РПРП. Поради това се заключи, че нивото на съдействие е високо.
(18)
Един от съдействащите производители износители получи третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, а вторият - индивидуално третиране (ИТ), в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, като и двата статута бяха предоставени в първоначалното разследване. Припомня се, че при разследвания съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент ТДПИ и ИТ не се преразглеждат. На трето дружество, което не съдействаше в настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие, беше предоставено ИТ в първоначалното разследване.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(19)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(20)
Както при първоначалното разследване, и в известието за започване на преразглеждането САЩ бяха предложени за държава аналог с цел определяне на нормалната стойност. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изразят становището си относно целесъобразността на този избор. Не бяха представени никакви коментари по този въпрос.
(21)
Също така Комисията проучи дали други държави биха могли да са уместен избор на държава аналог и набеляза други трети страни, от които е бил регистриран от Евростат внос на волфрамови електроди. Беше установена връзка с евентуални известни производители в тези държави и тези производители бяха приканени да съдействат при разследването. Такова съдействие обаче не беше оказано.
(22)
Счетено беше, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на вътрешния си пазар. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване. Не изглеждаше, че са налице нови или променени обстоятелства, които биха обосновали смяна на държавата аналог, нито бяха съобщени подобни обстоятелства на Комисията.
(23)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане. Установена беше връзка с единствения известен производител от САЩ, който се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Проверените данни за продажбите и производството на това дружество бяха използвани за определяне на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване.
2.2. Нормална стойност
(24)
За дружеството, на което при първоначалното разследване беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена въз основа на данните му. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали продажбите на ВЕ, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар, са били представителни през РПРП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, е представлявал 5 % или повече от износа на продукта по преразглеждането, извършен за Съюза от същото дружество.
(25)
След това се разгледа дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар.
(26)
За видовете на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в страната на износа. За останалите видове на продукта по преразглеждането нормалната стойност трябваше да се конструира съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Поради това, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент определената нормална стойност беше изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и се добавиха разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и печалбата от продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(27)
След разгласяването една страна изтъкна, че методологията, използвана за определяне на РРОАР, е била различна от използваната в първоначалното разследване, което може да е имало отражение при установяване на маржа на печалбата, използван за изчисляване на конструираната нормална стойност съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент. В допълнение към информацията, която вече беше представена в разследването, страната не подкрепи твърдението си с никакви доказателства. Трябва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент РРОАР са били определени въз основа на оборота и че тази методология е била използвана и в първоначалното разследване.
(28)
Печалбата, използвана в първоначалното разследване, не е била при обичайни търговски условия, тъй като нито един от изнасяните видове на разглеждания продукт не е бил продаван на вътрешния пазар при такива условия. При настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие се установи, че продажбите на някои видове на разглеждания продукт са били рентабилни и поради това, съгласно член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент, печалбата от тези рентабилни операции е била използвана за конструиране на нормалната стойност.
(29)
Що се отнася до дружеството, на което при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от съдействащия производител в държавата аналог. Установи се, че продажбите на производителя на вътрешния пазар в държавата аналог са били в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да се използват като база за определяне на нормалната стойност за дружеството, на което не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(30)
Що се отнася до дружеството, на което беше предоставено ТДПИ, всички експортни продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани вносители и след това съответните стоки са били препродадени на свързани и несвързани дружества в Съюза. Ето защо експортната цена беше конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цената, на която внесените продукти първо са препродадени на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, както и с разумен марж за РРОАР и печалбата. В тази връзка бяха използвани РРОАР на самите свързани дружества.
(31)
След разгласяването една страна изтъкна, че при определяне на РРОАР на свързаните вносители са били взети предвид някои разходи във връзка с продажбите на продукти, различни от разглеждания продукт, и че поради това тези разходи следва да се изключат. Трябва да се отбележи, че проверените РРОАР, както са съобщени от съответните дружества, са взети предвид при конструиране на експортната цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Твърдението, че съобщените РРОАР са включвали РРОАР от продажби на други продукти, не беше подкрепено с никакви доказателства и ето защо трябваше да се отхвърли.
(32)
Освен това коментарите, представени от една заинтересована страна във връзка с експортните цени, се основаваха на погрешен курс на съответната валута. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(33)
Що се отнася до маржа на печалбата, никой от несвързаните вносители в Съюза не оказа съдействие. В първоначалното разследване беше използван маржът на печалбата на свързаните вносители поради това, че дейностите на несвързаните вносители не бяха достатъчно сравними с тези на съответния свързан вносител. При разследването се установи, че през РПРП дейностите на свързания вносител са били същите като тези през разследвания период в първоначалното разследване, т.е. по-голяма част от внесените ВЕ впоследствие са били включени в основния продукт, произвеждан от групата, а именно заваръчни горелки. Трябва също да се отбележи, че ВЕ са с по-малка стойност в сравнение с крайния продукт. На тази база, както и в първоначалното разследване, се заключи, че собственият марж на печалбата на свързания вносител представлява точна основа за марж на печалбата, който да се използва за конструиране на експортната цена.
(34)
Относно дружеството, на което беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, всички експортни продажби за Съюза са били осъществени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Ето защо експортната цена беше определена въз основа на реално платените или дължимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(35)
За всички други производители, установени в КНР, определянето на експортната цена се основаваше на статистическите данни за вноса от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6.
(36)
Съгласно член 11, параграф 10 от основния регламент експортните цени бяха определени чрез приспадане на заплатените антидъмпингови мита, тъй като никоя от страните не представи доказателства, че митото е било съответно отразено в цените при препродажба и последващите продажни цени на пазара на Съюза.
2.4. Сравнение
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(38)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на двамата съдействащи производители износители и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха направени корекции за разликите по отношение на транспорта, застраховането и кредитните разходи, които засягаха цените и сравнимостта им.
2.5. Дъмпингов марж
(39)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(40)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване, при това сравнение се установи, че дружеството е продължило да извършва значителен дъмпинг.
(41)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, както и за дъмпинговия марж за цялата държава, приложим за всички други несъдействащи производители износители в КНР, се установи значително ниво на дъмпинга, дори по-висок от определения в първоначалното разследване.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Предварителни забележки
(42)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през РПРП, беше разгледана и вероятността от продължаване на дъмпинга при отмяна на мерките.
(43)
В това отношение трябва да се отбележи, че съдействащите производители износители са представлявали само около 10 % от общия производствен капацитет в КНР. Поради това констатациите трябваше до голяма степен да се основават на информацията, представена в искането за преразглеждане, и на публично достъпните данни. По-конкретно бяха разгледани експортните цени на китайските производители за пазарите на други трети държави, производственият капацитет в КНР, съществуващият свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители.
3.2. Експортни цени на китайските производители за пазарите на други трети държави
(44)
Що се отнася до износа за пазарите на други трети държави, трябва да се отбележи, че статистическата информация от китайските публични бази данни е с по-широк продуктов обхват от този на продукта по преразглеждането и поради това не можеше да се извърши аргументиран анализ на изнасяните количества за други пазари или на цените на тези пазари. Двамата съдействащи производители от КНР не са изнасяли за несвързани клиенти на пазарите на други трети държави. С оглед на гореизложеното експортните цени за пазарите на други трети държави през РПРП не можеха да се установят надеждно, нито да се направят сигурни заключения въз основа на наличната информация.
3.3. Свободен капацитет на китайските производители
(45)
Данните, на чиято основа беше направен долуизложеният анализ, бяха предоставени от заявителя в искането за преразглеждане и бяха сверени с публично достъпната информация.
(46)
На тази основа капацитетът на производителите в КНР беше оценен на 1 600 000 kg. Оценката на заявителя във връзка с оползотворяването на капацитета на китайските производители сочи 63 %, т.е. неизползваният капацитет е около 600 000 kg и той надхвърля близо пет пъти общото потребление в Съюза през РПРП. Ето защо съществуват значителни количества за износ от КНР, особено тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или вътрешният китайски пазар могат да поемат такъв свободен капацитет.
3.4. Обем и цени на дъмпинговия внос от КНР
(47)
Вносът от КНР в Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период и е достигнал ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП, представляващо приблизително половината от общото потребление в Съюза през РПРП.
(48)
През целия разглеждан период цените на вноса са варирали и са следвали същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Като цяло цените на вноса са се увеличили от 2008 г. до РПРП с 42 % и все още са били на дъмпингови нива. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
3.5. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Пазарът на Съюза е измежду най-големите в световен мащаб с около 20 % от международното потребление на ВЕ. Китайските дружества показват сериозен интерес към засилване на присъствието си на пазара на Съюза, което се подкрепя от факта, че са запазили и дори са увеличили значителния си пазарен дял от 45 % през РПРП.
3.6. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Направеният по-горе анализ показва, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. По-специално предвид на анализа на ценовите нива на пазара на Съюза, интереса на китайските износители към същия пазар и значителния свободен капацитет в КНР, който далеч надхвърля общото потребление в Съюза, може да се заключи, че е много вероятно да се продължи дъмпингът при отмяна на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(51)
В настоящото разследване се потвърди, че ВЕ се произвеждат от двама производители в Съюза, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(52)
Тези дружества съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни забележки
(53)
Тъй като има само две дружества, съставляващи промишлеността на Съюза, данните за нея или ще се индексират, или ще се представят като диапазон от стойности, за да се осигури поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(54)
Понеже вносът по кодове по КН според данните от Евростат включваше и продукти, различни от ВЕ, информацията за вноса е анализирана на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнена с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по ТАРИК се считат за поверителни, тъй като съдържащата се в тях информация е толкова подробна, че да позволи установяване на страните. По тази причина някои данни са представени като диапазон от стойности.
3. Потребление в съюза
(55)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и данните за вноса, предоставени от Евростат, на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнено с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(56)
Между 2008 г. и РПРП („разглежданият период“) потреблението в Съюза е намаляло с 16 %. То се е свило значително между 2008 г. и 2009 г., след което се е увеличило, без да достигне предкризисните нива през РПРП. От най-ниското ниво, достигнато през 2009 г., до РПРП потреблението в Съюза е нараснало с почти 40 %.
Таблица 1
Потребление
Обем
(килограми)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Потребление
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
61
75
84
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от КНР
(57)
Обемът и пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(58)
Независимо от намалението в абсолютно изражение на потреблението в Съюза, обемът на вноса на продукта по преразглеждането с произход от КНР се е увеличил с 9 % през разглеждания период, като е запазил ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП (вж. таблица 2). Това увеличение, заедно с общия спад на потреблението в Съюза през разглеждания период, е довело до увеличение на пазарния дял на китайските износители до приблизително половината от общия пазар на Съюза.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем
51 771
36 188
39 953
56 289
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
77
109
Пазарен дял (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5. Цени на вноса от КНР
5.1. Динамика на цените
(59)
Цените от КНР са нараснали с около 40 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразено увеличение през РПРП. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Цени
(EUR/kg)
36,59
33,83
41,56
51,83
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
114
142
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5.2. Подбиване на цените
(60)
При разследването се установи, че цените на вноса от КНР са подбивали средните цени на промишлеността на Съюза. През РПРП беше установен марж на подбиване от 37 % и като се включи антидъмпинговото мито в изчислението, маржът на подбиването все още е бил значителен, а именно на ниво от 24 %. Изчислението се основаваше на сравнение на CIF експортните цени на съдействащите производители износители със средните цени на промишлеността на Съюза на базата на цена франко завода. Цените бяха счетени за представителни за КНР, тъй като двамата съдействащи производители износители са осигурили около 80 % от вноса на ВЕ от КНР.
(61)
След разгласяването един производител износител изтъкна, че цените не са били сравнени по видове продукт и че поради твърдените значителни колебания на цените между различните видове продукт изчислените нива на подбиване на цените не са били обосновани. Въз основа на наличната информация сравнението на цените по видове продукт беше възможно само за част от продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и само за част от експортните продажби, извършени за Съюза. Въпреки това страната не представи никакви доказателства, които да поставят под съмнение обосноваността на използваната методология. Поради това посоченото твърдение трябваше да се отхвърли.
(62)
След разгласяването се изтъкна също така, че китайските цени на вноса и продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар не са били сравнени на едно и също ниво на търговия. Твърдението не беше доказано, тъй като съответната страна не представи никаква информация или доказателства, от които да са видни трайни и отчетливи разлики по отношение на ролята и цените на продавача за твърдените различни нива на търговия. Поради това твърдението беше отхвърлено.
6. Внос от други трети държави
(63)
Обемът на вноса и цените от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Обемът и пазарният дял на вноса от други трети държави са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
Таблица 4
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Виетнам
Обем на вноса (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Индекс (2008 г. = 100)
100
51
49
93
Цена
(EUR/kg)
44,36
45,34
46,02
56,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
104
126
Южна Корея
Обем на вноса (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
52
16
Цена
(EUR/kg)
50,99
44,16
44,16
59,31
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
87
116
Други трети държави
Обем на вноса (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
143
120
Цена
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Индекс (2008 г. = 100)
100
138
150
134
Общо
Обем на вноса (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
50
63
67
Пазарен дял на вноса от други трети държави (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Цена
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
121
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
(64)
Обемът на вноса от други трети държави за пазара на Съюза е намалял през разглеждания период с около 33 %. Пазарният дял се е свил през същия период и е бил между 30 % и 35 % през РПРП. Цените на другите трети държави са нараснали с 21 % през същия период.
(65)
Припомня се, че в първоначалното разследване не е установен значителен внос на сходния продукт за пазара на Съюза от държави, различни от КНР. В първоначалното разследване се установи, че основните пазари за останалите производители от САЩ и Япония са били техните съответни национални пазари. Ето защо се заключи, че вносът от държави, различни от КНР, е бил изключително малък.
(66)
Според информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, не е имало производство на ВЕ във Виетнам и Южна Корея и вносът от тези държави в действителност е идвал от КНР. Не беше получена обаче информация, която да подкрепи това твърдение при настоящото разследване.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
7.1. Предварителни забележки
(67)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(68)
Тъй като промишлеността на Съюза е съставена само от двама производители, данните са представени като диапазон от стойности поради съображения за поверителност.
7.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(69)
Производството на промишлеността на Съюза е отбелязвало спад през всяка година от разглеждания период. До края на РПРП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2008 г. Тенденцията е била особено отчетлива през 2009 г., когато е регистриран спад от повече от 40 %.
Таблица 5
Общо производство в Съюза
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производство
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
71
Източник:
отговори на въпросника
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производство е намаляло, оползотворяването на капацитета е отбелязало общ спад от 27 % между 2008 г. и РПРП, като по време на РПРП е достигнато ниво на оползотворяване на капацитета от 41 %. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 6
Производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производствен капацитет
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета (%)
57
35
47
41
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
73
Източник:
отговори на въпросника
7.3. Запаси
(71)
Равнището на крайните запаси на промишлеността на Съюза е намаляло с 20 % между 2008 г. и РПРП. Тази тенденция съответства на тенденцията за спад в потреблението на пазара на Съюза през същия период.
Таблица 7
Крайни запаси
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Крайни запаси
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
85
80
Източник:
отговори на въпросника
7.4. Обем на продажбите
(72)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза за несвързани клиенти, е намалял с 23 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразен спад между 2008 г. и 2009 г. Тази отрицателна тенденция е била по-отчетлива, отколкото намалението на общото потребление с изключение на 2010 г.
Таблица 8
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
65
87
77
Източник:
отговори на въпросника
7.5. Пазарен дял
(73)
Вследствие на изложеното в предходното съображение относно обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през разглеждания период. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара. Това е довело до пазарен дял между 20 % и 25 %, т.е. малко по-нисък от този в началото на разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
117
91
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
7.6. Растеж
(74)
Както е разяснено по-горе, потреблението в Съюза се е свило значително между 2008 г. и 2009 г. вследствие на икономическата криза, след което се е увеличило, но без да достигне през РПРП предкризисните нива. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара.
7.7. Заетост и производителност
(75)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало с 13 % между 2008 г. и РПРП.
(76)
Вследствие на свиването на производството производителността на труда на едно заето лице, измерена като продукция в kg за едно заето лице, също е отбелязала спад през разглеждания период. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 10
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Индекс на заетите лица
100
65
84
87
Индекс на производителността
100
92
106
83
Източник:
отговори на въпросника
7.8. Единични продажни цени
(77)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза леко са спаднали между 2008 г. и 2010 г., което отчасти е отразявало въздействието на икономическата криза. Между 2010 г. и РПРП единичните продажни цени са отбелязали значителен ръст. Като цяло цените на промишлеността на Съюза са се увеличили с 35 % през разглеждания период. Това увеличение, особено между 2010 г. и РПРП, се е дължало на ръста на цените на основните компоненти на ВЕ.
Таблица 11
Единична продажна цена на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Единична продажна цена на Съюза (в евро за единица)
80-120
80-120
80-120
100-140
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
96
135
Източник:
отговори на въпросника
7.9. Рентабилност
(78)
Рентабилността се е подобрила между 2008 г. и РПРП, след като е достигнала по-ниско равнище през 2009 г. и 2010 г. Тя е останала обаче отрицателна през целия разглеждан период.
Таблица 12
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
95
104
Източник:
отговори на въпросника
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(79)
Инвестициите в разглеждания продукт значително са намалели през разглеждания период.
(80)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала тенденцията по отношение на рентабилността. През 2008 г. промишлеността на Съюза е отбелязала отрицателна възвръщаемост на инвестициите, която леко се е подобрила, въпреки че е останала отрицателна през РПРП.
Таблица 13
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Инвестиции
100
2
23
18
Възвръщаемост на инвестициите
100
100
96
103
Източник:
отговори на въпросника
7.11. Парични потоци и способност за привличане на капитал
(81)
Паричните потоци, т.е. способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота за разглеждания продукт, значително са се подобрили през разглеждания период, макар че те са останали отрицателни.
Таблица 14
Парични потоци
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Парични потоци
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
96
106
Източник:
отговори на въпросника
7.12. Възнаграждения
(82)
Между 2008 г. и РПРП възнагражденията в промишлеността на Съюза са намалели с 16 %, като едновременно се е наблюдавал и спад в броя на заетите лица.
7.13. Размер на дъмпинговия марж
(83)
Въпреки действащите мерки през РПРП е продължил да се наблюдава значителен дъмпинг на ниво доста над сегашното равнище на мерките. Предвид на големия свободен капацитет, действителния обем на вноса от КНР и цените, значително подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че въздействието на действителните дъмпингови маржове е незначително върху промишлеността на Съюза.
7.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Беше разгледано дали промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишен дъмпинг. Въпреки действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза не е успяла да се възстанови от предишния дъмпинг. Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но вследствие на това е регистрирала загуби.
8. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(85)
Промишлеността на Съюза е останала уязвима от икономическа гледна точка и е продължила да понася съществена вреда. Почти всички показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, са се влошили през разглеждания период. Ето защо не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е било стабилно.
(86)
Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но продажните ѝ цени са били значително под равновесната точка. Несъмнено увеличението на продажните цени на промишлеността на Съюза между 2010 г. и РПРП е свързано с ръста на цените на суровините и не е покрило общия размер на разходите на промишлеността на Съюза.
(87)
В заключение трудностите на промишлеността на Съюза могат ясно да се свържат с масираното присъствие на китайски внос на ниски цени на продукта по преразглеждането в рамките на пазара на Съюза, като продуктът се е продавал на значително дъмпингови цени въпреки действащите мерки. Този фактор е бил достатъчен, за да доведе до ситуация, при която промишлеността на Съюза е понасяла загуби в опита си да запази приемлив пазарен дял. Освен това тези трудности са се задълбочавали допълнително през почти целия разглеждан период поради два фактора: свиването на пазара по време на икономическата криза от 2008-2009 г. и в по-малка степен поради внезапното увеличение на цените на суровините през РПРП. Вследствие на това са били регистрирани значителни загуби.
(88)
Предвид на отрицателното развитие на показателите във връзка с промишлеността на Съюза се счита, че тя е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент през разглеждания период.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(89)
През разглеждания период промишлеността на Съюза се е оказала в уязвимо положение, като все още е била изложена на причиняващия вреда дъмпингов внос от КНР.
(90)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от съответната държава беше разгледан, за да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата при изтичане на мерките.
2. Обем на китайския внос
(91)
Трябва да се отбележи, че потреблението на пазара на Съюза значително се е свило след първоначалното разследване, основно поради икономическата криза. При тези обстоятелства обемът на китайския внос е нараснал до ниво, надхвърлящо значително 50 000 kg през РПРП. Що се отнася до обема на вноса, той се е увеличил с 9 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил.
3. Свободен капацитет в КНР
(92)
Както е описано в съображение 46, въз основа на наличната информация съществува значителен свободен капацитет в КНР. При липсата на антидъмпингови мерки може да се очаква голяма част от този свободен капацитет да се използва за увеличаване на вноса на пазара на Съюза, тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или китайският вътрешен пазар биха могли да поемат значителния китайски свободен капацитет. Ето защо е налице възможност за значително увеличение на вноса в Съюза. Според оценката неизползваният капацитет надхвърля близо пет пъти потреблението в Съюза през РПРП.
(93)
Освен това информацията, предоставена при разследването, показа значителни нарушения на пазара на суровината (амониев параволфрамат - АРТ), използвана за производство на продукта по преразглеждането. За тази суровина се прилагат експортни квоти, наложени от китайските органи, както и експортни такси. Това ограничава износа на АРТ и изкуствено завишава световната му цена. Тези нарушения вероятно допълнително ще насърчат китайската промишленост да произвежда и изнася на ниски цени, а промишлеността на Съюза ще трябва да произвежда сходния продукт при изкуствено високи цени на суровините.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(94)
Доказа се, че китайските производители износители са проявявали непрекъснат интерес към пазара на Съюза и са били в състояние да увеличат обема на вноса за сметка на продажбите на промишлеността на Съюза. Дори през РПРП те са увеличили вече значителния си пазарен дял.
5. Заключение
(95)
В течение на няколко години промишлеността на Съюза е изпитвала последиците от дъмпинговия внос от КНР и в момента все още е уязвима от икономическа гледна точка.
(96)
Ако изтече срокът на действие на мерките, е много вероятно да се увеличи дъмпинговият внос, който сериозно би застрашил съществуването на промишлеността на Съюза. Несъмнено в КНР има значителен свободен капацитет, който при изтичане на срока на мерките вероятно до голяма степен ще се насочи към пазара на Съюза на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар.
(97)
Предвид на констатациите от разследването, а именно продължаването на дъмпинга, свободният капацитет в КНР, нарушенията, установени на пазара на суровините, потенциалът на производителите износители в КНР да пренасочат износа си към пазара на Съюза, цените на китайските износители, които очевидно подбиват цените на промишлеността на Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, всяка отмяна на мерките ще доведе до вероятност от продължаване на вредата.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(98)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на съществуващите мерки би било в противовес на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(99)
Трябва да се припомни, че в първоначалното разследване се счете, че налагането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(100)
На тази основа беше разгледано дали въпреки заключението за вероятност от продължаване на нанасящия вреда дъмпинг съществуват убедителни доводи, които биха довели до извода, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(101)
Предвид на състоянието на промишлеността на Съюза и анализа на вероятността от повтаряне на вредата, е очевидно, че промишлеността на Съюза вероятно ще влоши сериозно финансовото си положение при изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки. През целия разглеждан период обемът на производството и продажбите на промишлеността на Съюза се е свивал, а вносът от съответната държава се е увеличавал въпреки действащите мерки. В същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, тъй като тя е понесла тежки загуби. Следователно е необходимо да се укрепят условията на ефективна конкуренция на пазара на Съюза.
(102)
Счита се, че продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза, която така ще може да увеличи обема на продажбите си и да подобри финансовото си състояние. Обратно, прекратяването на мерките сериозно ще застраши жизнеспособността на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(103)
Нито един от 15-тe ползватели, с които беше осъществена връзка, не изяви желание да съдейства. Както и в първоначалното разследване, не бяха получени никакви отговори на въпросника от заинтересованите ползватели. В първоначалното разследване неоказването на съдействие се обясни със слабото отражение на ВЕ върху производствените им разходи, тъй като явно качеството и надеждността са основните критерии за клиентите. Предвид на явно незначителното въздействие на продукта по преразглеждането върху разходите за продуктите надолу по веригата, се заключава, че мерките няма да окажат неблагоприятно отражение върху дейностите на ползвателите.
4. Интерес на вносителите
(104)
Трима вносители се свързаха с Комисията в началото на разследването, но те не бяха счетени за заинтересовани страни, тъй като не са внасяли разглеждания продукт от КНР през РПРП. С оглед на факта, че вносителите на ВЕ не проявиха никакъв интерес при разследването, се заключава, че запазването на мерките не би противоречало несъмнено на интереса на ЕС.
5. Заключение
(105)
Предвид на гореизложеното се заключава, че няма убедителни аргументи срещу запазване на настоящите антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(107)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 260/2007, следва да се запазят.
(108)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00 (кодове по ТАРИК 8101991010 и 8515900010), с произход от Китайската народна република.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди налагане на мито, на продуктите, които са описани в параграф 1 и са произведени от долупосочените дружества, са следните:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Всички други дружества
63,5 %
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 май 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 508/2013 AL CONSILIULUI
din 29 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 260/2007 (2), o taxă antidumping definitivă (denumite în continuare „măsurile inițiale”) la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 63,5 % pentru toate societățile, cu excepția a trei producători-exportatori chinezi cărora le-au fost acordate taxe individuale.
2. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(2)
La data de 9 martie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (3), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor antidumping aplicabile la importurile de anumiți electrozi din tungsten originari din RPC.
(3)
Această reexaminare a fost deschisă în urma unei cereri justificate depuse de Eurométaux (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unui producător din Uniune care reprezintă mai mult de 50 % din producția Uniunii de anumiți electrozi din tungsten.
(4)
Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei din Uniune.
3. Ancheta
3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(5)
Ancheta privind caracterul continuu sau repetitiv al dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țările potențial analoge și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(7)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(8)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
Trei importatori s-au făcut cunoscuți. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a importat în cursul PAR anumiți electrozi din tungsten proveniți din RPC.
(10)
Întrucât numai doi producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(11)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a doi producători din Uniune, a doi producători-exportatori din RPC și din partea unui producător din SUA.
(12)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Plansee SE, Austria;
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Germania;
(b)
producători-exportatori din RPC:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo;
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd., Baoji;
(c)
societate afiliată unui producător-exportator din RPC care a cooperat la anchetă:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
(d)
societăți afiliate unui producător-exportator din Uniunea Europeană care a cooperat la anchetă:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Germania;
-
Binzel Benelux bvba, Eke-Nazareth, Belgia;
(e)
țara analogă:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, SUA.
B. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR
(13)
Produsul în cauză este produsul care face obiectul Regulamentului (CE) nr. 260/2007 și anume, electrozii de sudură din tungsten, inclusiv bare și tije din tungsten pentru electrozi de sudură, cu un conținut de tungsten, în greutate, mai mare sau egal cu 94 %, alții decât cei simplu obținuți prin sinterizare, tăiați la lungime sau nu, originari din RPC (denumiți în continuare „ET” sau „produsul care face obiectul reexaminării”), încadrați în prezent la codurile NC ex 8101 99 10 și ex 8515 90 00.
(14)
Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat în sudură și în procese similare. Electrozii de tungsten se utilizează într-o mare varietate de sectoare industriale, precum construcțiile, construcțiile navale, construcția de automobile, ingineria maritimă, chimică, nucleară, aero-spațială, precum și pentru oleoducte și gazoducte. Ținând seama de caracteristicile fizice și chimice, precum și de caracterul interschimbabil, pentru utilizator, ale diferitelor tipuri de produs, se consideră că toți electrozii de tungsten constituie unul și același produs în sensul prezentei proceduri.
(15)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul care face obiectul reexaminării și cel fabricat și vândut pe piața internă din RPC, precum și cel fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii și cel fabricat și vândut pe piața țării analoge au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(16)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să ducă la continuarea sau reapariția dumpingului.
(17)
Astfel cum s-a explicat anterior, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori din RPC. Cele două societăți care au cooperat la anchetă acopereau, în cursul PAR, între 80 % și 85 % din importurile de produs în cauză din RPC în Uniune. Pe această bază, s-a concluzionat că nivelul de cooperare a fost ridicat.
(18)
Unul dintre producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă a beneficiat de tratamentul de economie de piață (denumit în continuare „TEP”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, în timp ce al doilea a beneficiat de tratament individual (denumit în continuare „TI”), în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, care le-au fost acordate în cursul anchetei inițiale. Se amintește faptul că în contextul investigațiilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, decizia de acordare a TEP și TI este irevocabilă. În cursul anchetei inițiale s-a acordat TI unei a treia societăți, care nu a cooperat la ancheta de reexaminare actuală.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analogă
(19)
Întrucât RPC are o economie de tranziție și în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(20)
La fel ca în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă SUA ca țară analogă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. Nu au fost primite observații cu privire la acest aspect.
(21)
De asemenea, Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și a identificat alte țări terțe din care importurile de electrozi din tungsten au fost înregistrate de Eurostat. Potențiali producători cunoscuți din aceste țări au fost contactați și invitați să coopereze la anchetă. Cu toate acestea, nu s-a obținut nicio cooperare.
(22)
S-a considerat că SUA este reprezentativă ca piață de referință, în special având în vedere deschiderea și competitivitatea pieței interne a acestora. SUA a fost utilizată ca țară analogă și în ancheta inițială. S-a considerat că nu a existat nicio schimbare de circumstanțe care ar justifica o modificare și nu a fost comunicată Comisiei nicio astfel de circumstanță.
(23)
În consecință, SUA a fost utilizată drept țară cu economie de piață analogă în sensul prezentei reexaminări. A fost contactat singurul producător cunoscut din SUA, iar acesta a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și a acceptat o vizită de verificare. Vânzările și cifrele de producție verificate ale acestei societăți au fost utilizate pentru a determina valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale.
2.2. Valoarea normală
(24)
Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor acesteia. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă vânzările de ET pe piața internă efectuate către clienți independenți au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din exporturile către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării.
(25)
Ulterior, s-a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă.
(26)
Pentru tipurile de produs în cauză, în cazul în care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare. Pentru celelalte tipuri de produs care face obiectul reexaminării, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(27)
După notificare, una dintre părți a afirmat că metodologia utilizată pentru determinarea costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale a fost diferită de cea utilizată în ancheta inițială, fapt care ar fi putut avea un impact asupra determinării marjei de profit care a fost utilizată la calcularea valorii normale construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În afara informațiilor deja transmise anterior în cursul anchetei, partea în cauză nu și-a susținut afirmația cu niciun fel de dovezi. Se observă faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, cheltuielile VAG au fost alocate pe baza cifrei de afaceri și că metodologia respectivă a fost utilizată și în ancheta inițială.
(28)
Profitul utilizat în ancheta inițială nu a rezultat din testul de verificare referitor la operațiunile comerciale normale (testul OCOT), întrucât niciunul dintre tipurile de produs exportate nu era vândut pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Reexaminarea actuală în perspectiva expirării măsurilor a arătat că unele tipuri de produs în cauză au fost profitabile și prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, profitul rezultat din aceste operațiuni profitabile a fost utilizat la construirea valorii normale.
(29)
În ceea ce privește societatea căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost determinată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analogă care a cooperat la anchetă. Vânzările interne ale producătorului din țara analogă au fost considerate realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, au putut fi utilizate ca bază pentru a determina valoarea normală pentru societatea căreia nu i s-a acordat TEP.
2.3. Prețul de export
(30)
În ceea ce privește societatea care beneficiază de statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, toate vânzările la export către Uniune s-au realizat prin intermediul unor importatori afiliați, după care marfa în cauză a fost revândută către societăți afiliate și independente din Uniune. Prin urmare, prețul de export a fost construit, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețului la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare, precum și de o marjă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și de o marjă de profit. În această privință, s-au utilizat propriile costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale ale societăților afiliate.
(31)
După notificare, una dintre părți a afirmat că la momentul determinării cheltuielilor VAG ale importatorilor afiliați au fost luate în considerare anumite cheltuieli care erau legate de vânzarea altor produse decât produsul în cauză și că, prin urmare, aceste cheltuieli ar trebui excluse. Se specifică faptul că cheltuielile VAG verificate raportate de societățile în cauză au fost luate în considerare la construirea prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Afirmația conform căreia cheltuielile VAG raportate ar fi inclus cheltuieli VAG din vânzarea altor produse nu a fost susținută cu niciun fel de dovezi și, prin urmare, a fost respinsă.
(32)
În plus, observațiile transmise de o parte interesată cu privire la prețurile de export s-au bazat pe o cotare greșită a valutei relevante. Prin urmare, afirmația respectivă a fost respinsă.
(33)
În ceea ce privește marja de profit, niciunul dintre importatorii neafiliați din Uniune nu a cooperat. În ancheta inițială, a fost utilizată marja de profit a importatorilor afiliați, datorită faptului că activitățile importatorilor neafiliați nu au fost suficient de comparabile cu cele ale importatorului afiliat în cauză. Ancheta a arătat că activitățile importatorului afiliat au fost aceleași în cursul PAR cu cele din perioada de anchetă a anchetei inițiale, adică majoritatea electrozilor din tungsten importați erau ulterior integrați în produsul principal fabricat de grup, lampa de sudură. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că ET au o valoare mai mică în comparație cu produsul finit. Pe această bază și la fel ca în ancheta inițială, s-a concluzionat că marja de profit a importatorului afiliat ar constitui o bază adecvată pentru determinarea unei marje de profit în vederea stabilirii prețului de export.
(34)
În ceea ce privește societatea căreia i s-a acordat TI în ancheta inițială, toate vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(35)
Stabilirea prețului de export al tuturor celorlalți producători stabiliți în RPC s-a bazat pe statisticile privind importurile, disponibile în baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(36)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, prețurile de export au fost stabilite prin scăderea taxelor antidumping plătite, întrucât niciuna dintre părți nu a transmis nicio dovadă care să ateste faptul că taxa se reflecta în mod corespunzător în prețurile de revânzare și în prețurile de vânzare ulterioare de pe piața Uniunii.
2.4. Comparația
(37)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(38)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al ambilor producători-exportatori care au cooperat la anchetă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
2.5. Marja de dumping
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(40)
Pentru producătorul-exportator care a cooperat la anchetă căruia i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, această comparație a arătat că societatea continua să practice dumpingul la niveluri semnificative.
(41)
Pentru producătorul-exportator care a cooperat la anchetă și care a beneficiat de TI în ancheta inițială, precum și de marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din RPC, comparația a arătat practicarea unui nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(42)
Pe lângă determinarea existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor.
(43)
În acest sens, ar trebui remarcat faptul că producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă au reprezentat doar aproximativ 10 % din capacitatea de producție totală din RPC. Prin urmare, concluziile au trebuit să se bazeze în mare parte pe informațiile prezentate în cererea de reexaminare, precum și pe informațiile disponibile în mod public. Au fost examinate în special comportamentul în materie de preț de export al producătorilor chinezi pe piețele altor țări terțe, capacitatea de producție chineză, precum și capacitățile neutilizate disponibile și atractivitatea pieței Uniunii pentru exportatorii chinezi.
3.2. Comportamentul în materie de prețuri de export al producătorilor chinezi pe piețele altor țări terțe
(44)
În ceea ce privește exporturile către alte piețe din țări terțe, ar trebui remarcat faptul că datele statistice disponibile din bazele de date publice chineze acoperă o gamă mai largă de produse decât produsul care face obiectul reexaminării și, prin urmare, nu ar putea fi efectuată nicio analiză clară a cantităților exportate către alte piețe, sau prețurile practicate pe aceste piețe. Cei doi producători cooperanți din RPC nu au exportat către clienți neafiliați de pe alte piețe terțe. Pe această bază, prețurile de export către piețele altor țări terțe în cursul PAR nu au putut fi stabilite cu exactitate și nu au putut fi trase concluzii ferme pe baza informațiilor disponibile.
3.3. Capacitatea neutilizată disponibilă a producătorilor chinezi
(45)
Datele pe baza cărora se efectuează analiza de mai jos au fost furnizate de către solicitant în cererea de reexaminare și au fost verificate încrucișat cu informațiile disponibile în mod public.
(46)
Pe această bază, capacitățile producătorilor din RPC au fost estimate la 1 600 000 kg. Estimarea solicitantului în ceea ce privește gradul de utilizare a capacității de producție a producătorilor chinezi este de aproximativ 63 %, ceea ce ar echivala cu o capacitate neutilizată disponibilă de aproximativ 600 000 kg, această capacitate depășind de aproape cinci ori consumul total al Uniunii în cursul PAR. Astfel, există mari cantități disponibile pentru export din RPC, în special deoarece nu există niciun indiciu că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi această capacitate neutilizată importantă.
3.4. Volumul și prețurile importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping
(47)
Importurile din RPC în Uniune au crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate și au depășit cu mult nivelul de 50 000 kilograme în cursul PAR, reprezentând aproximativ jumătate din consumul total al Uniunii în cursul PAR.
(48)
În cursul perioadei examinate, prețurile de import au fluctuat și au urmat aceleași tendințe ca și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. În ansamblu, prețurile de import au crescut cu 42 % între anul 2008 și PAR și au rămas la niveluri de dumping. Creșterea prețurilor se explică, în principal, prin creșterea costului principalei materii prime (pudra de tungsten) în cursul PAR.
3.5. Atractivitatea pieței Uniunii
(49)
Piața Uniunii este una dintre cele mai mari din lume, atingând aproximativ 20 % din consumul mondial de ET. Societățile chineze au manifestat un interes deosebit pentru creșterea prezenței lor pe piața Uniunii, acest interes fiind susținut de faptul că societățile chineze și-au menținut și chiar și-au sporit în cursul PAR cota semnificativă de piață de 45 %.
3.6. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(50)
Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă de dumping semnificativă. Ținând cont în special de analiza nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, precum și de interesul manifestat de exportatorii chinezi pentru piața Uniunii și de importantele capacități neutilizate disponibile din RPC, care depășesc cu mult consumul total al Uniunii, se poate concluziona că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.
D. SITUAȚIA EXISTENTĂ PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(51)
Prezenta anchetă a confirmat că ET sunt fabricați de doi producători din Uniune. Ambii producători au cooperat pe deplin la anchetă.
(52)
Respectivele societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(53)
Având în vedere că industria din Uniune este constituită din doar două societăți, datele care se referă la industria din Uniune vor fi prezentate fie sub formă de indici, fie sub formă de intervale, în scopul protejării confidențialității în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(54)
Întrucât importurile înregistrate de Eurostat la nivelul codului NC includ și alte produse decât ET, informațiile privind importurile au fost analizate la nivelul codului TARIC, fiind completate cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Datele TARIC sunt considerate confidențiale, întrucât acestea oferă un nivel de detaliu care permite identificarea părților. Din acest motiv, anumite informații sunt prezentate sub formă de intervale.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(55)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat privind importurile, la nivelul codului TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(56)
În perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR (denumită în continuare „perioada examinată”), consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 16 %. Consumul din Uniune a scăzut în mod substanțial între 2008 și 2009 și a crescut ulterior, fără a atinge însă în cursul PAR nivelurile anterioare crizei. Creșterea consumului din Uniune dintre nivelul cel mai scăzut înregistrat în 2009 și PAR a fost de aproape 40 %.
Tabelul 1
Consum
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Consum
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indice (2008 = 100)
100
61
75
84
Sursa:
răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC
(57)
Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au fost stabilite pe baza datelor statistice furnizate la nivel TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(58)
În pofida scăderii absolute a consumului la nivelul Uniunii, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC a crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate, păstrându-se la un nivel cu mult peste 50 000 kg în cursul PAR (a se vedea tabelul 2). Această creștere, împreună cu reducerea generală a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate, a condus la o creștere a cotei de piață a exportatorilor chinezi la aproximativ jumătate din piața totală a Uniunii.
Tabelul 2
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PAR
Volum
51 771
36 188
39 953
56 289
Indice (2008 = 100)
100
70
77
109
Cota de piață (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
5. Prețurile importurilor din RPC
5.1. Evoluția prețurilor
(59)
Prețurile din RPC au crescut cu aproximativ 40 % între anul 2008 și PAR, o creștere pronunțată fiind înregistrată în cursul PAR. Creșterea prețurilor se explică, în principal, prin creșterea costului principalei materii prime (pudra de tungsten) în cursul PAR.
Tabelul 3
Prețurile importurilor din RPC
2008
2009
2010
PAR
Prețuri
EUR/Kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indice (2008 = 100)
100
92
114
142
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
5.2. Subcotarea prețurilor
(60)
Ancheta a arătat că prețurile de import din RPC au subcotat prețurile medii practicate de industria din Uniune. O marjă de subcotare de 37 % a fost stabilită în cursul PAR și chiar și atunci când s-a inclus în calcul taxa antidumping, marja de subcotare era încă semnificativă, fiind la un nivel de 24 %. Calculul s-a bazat pe o comparație a prețurilor CIF de export practicate de producătorii-exportatori care au cooperat la anchetă cu media prețurilor practicate de industria din Uniune la nivel franco fabrică. Prețurile au fost considerate reprezentative pentru RPC întrucât cei doi producători-exportatori care au cooperat la anchetă acopereau aproximativ 80 % din importurile de ET din RPC.
(61)
După notificare, un producător-exportator a afirmat că prețurile nu au fost comparate în funcție de tipul de produs și că, din pricina unor presupuse variații de preț semnificative dintre diferitele tipuri de produs, nivelurile de subcotare calculate nu ar fi corecte. Pe baza informațiilor disponibile, o comparație a prețurilor în funcție de tipul de produs a fost posibilă numai pentru o parte din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii și numai pentru o parte din vânzările la export efectuate către Uniune. Cu toate acestea, partea respectivă nu a prezentat dovezi care să conteste caracterul rezonabil al metodologiei aplicate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(62)
După notificare, s-a afirmat de asemenea că prețurile de import chineze și prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii nu au fost comparate la același nivel de comercializare. Această afirmație nu a fost justificată, întrucât partea în cauză nu a transmis nicio informație sau dovadă care să demonstreze existența unor diferențe substanțiale și distincte în privința funcției și a prețurilor practicate de comerciant pentru nivelurile de comercializare presupus diferite. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
6. Importurile din alte țări terțe
(63)
Volumul importurilor din alte țări terțe și prețurile practicate de acestea în cursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Volumele și cotele de piață ale importurilor din alte țări terțe au fost stabilite pe baza informațiilor statistice furnizate la nivel TARIC, completate cu informații provenite din date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe
2008
2009
2010
PAR
Vietnam
Volumul importurilor (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indice (2008 = 100)
100
51
49
93
Preț în
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indice (2008 = 100)
100
102
104
126
Coreea de Sud
Volumul importurilor (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indice (2008 = 100)
100
38
52
16
Preț în
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indice (2008 = 100)
100
87
87
116
Alte țări terțe
Volumul importurilor (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indice (2008 = 100)
100
82
143
120
Preț în
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indice (2008 = 100)
100
138
150
134
Total
Volumul importurilor (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indice (2008 = 100)
100
50
63
67
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Preț în
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indice (2008 = 100)
100
103
110
121
Sursa:
Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
(64)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe piața Uniunii a scăzut cu aproximativ 33 % în cursul perioadei examinate. Cotele de piață au scăzut în cursul perioadei examinate și au fost între 30 % și 35 % în cursul PAR. Prețurile din alte țări terțe au crescut cu 21 % în cursul aceleiași perioade.
(65)
Se reamintește faptul că în ancheta inițială nu au existat importuri semnificative ale produsului similar pe piața Uniunii, altele decât cele din RPC. Ancheta inițială a stabilit că piețele principale ale restului de producători americani și japonezi erau piețele lor interne respective. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile din alte țări decât RPC au fost extrem de puține.
(66)
Conform informațiilor furnizate de industria din Uniune, nu ar exista nicio producție de ET în Vietnam și în Coreea de Sud, iar importurile din țările respective ar proveni, de fapt din RPC. Cu toate acestea, în cursul anchetei actuale nu s-au obținut informații care să confirme aceste presupuneri.
7. Situația economică a industriei din Uniune
7.1. Observații preliminare
(67)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii.
(68)
Întrucât industria din Uniune este formată din numai doi producători, datele sunt raportate sub formă de intervale, din motive de confidențialitate.
7.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(69)
Producția industriei din Uniune a scăzut în fiecare an din cursul perioadei examinate. Până la finalul PAR, producția a scăzut cu 29 % comparativ cu anul 2008. Tendința a fost deosebit de negativă în 2009, cu o scădere cu peste 40 %.
Tabelul 5
Producția totală a Uniunii
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Producție
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indice (2008 = 100)
100
60
82
71
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
(70)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Întrucât producția a scăzut, utilizarea capacității de producție a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2008 și PAR, atingând un grad de utilizare a capacității de producție de 41 % în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Capacitatea de producție
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indice (2008 = 100)
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității de producție (%)
57
35
47
41
Indice (2008 = 100)
100
60
82
73
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.3. Stocuri
(71)
Nivelul stocurilor finale pentru industria din Uniune a scăzut cu 20 % între 2008 și PAR. Această tendință este în conformitate cu tendința de scădere a consumului pe piața Uniunii în aceeași perioadă.
Tabelul 7
Stocuri finale
Volum
(kg)
2008
2009
2010
PAR
Stocuri finale
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indice (2008 = 100)
100
70
85
80
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.4. Volumul vânzărilor
(72)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 23 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR, cu o scădere pronunțată între 2008 și 2009. Această tendință negativă a fost mai accentuată decât scăderea consumului total, cu excepția anului 2010.
Tabelul 8
Vânzări către clienți independenți
2008
2009
2010
PAR
Volum (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indice (2008 = 100)
100
65
87
77
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.5. Cota de piață
(73)
Ca rezultat al constatărilor menționate în considerentul anterior cu privire la volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune, cu toate că se confrunta cu o scădere a volumelor sale de vânzări, a fost în măsură să își mențină cotele de piață în cursul anilor 2009 și 2010, însă a înregistrat un regres în cursul PAR, când vânzările sale au scăzut în pofida creșterii pieței. Acest lucru a avut ca rezultat o cotă de piață cuprinsă între 20 % și 25 %, ușor mai scăzută decât cea care a fost înregistrată la începutul perioadei examinate.
Tabelul 9
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Cota de piață a Uniunii (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indice (2008 = 100)
100
107
117
91
Sursa:
răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
7.6. Creșterea
(74)
Astfel cum s-a explicat mai sus, consumul din Uniune a scăzut în mod substanțial în perioada cuprinsă între 2008 și 2009, ca urmare a recesiunii economice și a crescut ulterior, fără a atinge însă, în cursul PAR, nivelurile anterioare crizei. Industria din Uniune, cu toate că se confrunta cu o scădere a volumelor sale de vânzări, a fost în măsură să își mențină cotele de piață în cursul anilor 2009 și 2010, însă a înregistrat un regres în cursul PAR, când vânzările sale au scăzut în pofida creșterii pieței.
7.7. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(75)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 13 % în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR.
(76)
În urma scăderii producției, productivitatea pe angajat, măsurată în kg de produs pe angajat, a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 10
Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
2008
2009
2010
PAR
Indicele angajaților
100
65
84
87
Indicele productivității
100
92
106
83
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.8. Prețurile unitare de vânzare
(77)
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune către clienți independenți din Uniune au scăzut ușor între 2008 și 2010, reflectând parțial impactul crizei economice. Între 2010 și PAR, prețurile unitare de vânzare au crescut în mod substanțial. În general, prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune au crescut cu 35 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție a prețurilor, în special în perioada cuprinsă între anul 2010 și PAR, a fost cauzată de creșterea prețurilor principalelor componente care alcătuiesc ET.
Tabelul 11
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune
2008
2009
2010
PAR
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune (EUR/unitate)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indice (2008 = 100)
100
94
96
135
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.9. Rentabilitatea
(78)
Rentabilitatea s-a îmbunătățit în perioada cuprinsă între anul 2008 și PAR, atingând un nivel mai scăzut în anii 2009 și 2010. Cu toate acestea, rentabilitatea a rămas negativă în cursul întregii perioade examinate.
Tabelul 12
Rentabilitatea
2008
2009
2010
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
Indice (2008 = 100)
100
95
95
104
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.10. Investiții și randamentul investițiilor
(79)
Investițiile în sectorul produsului în cauză au scăzut semnificativ în perioada examinată.
(80)
Randamentul investițiilor a urmat evoluția rentabilității. În anul 2008, industria din Uniune a înregistrat un randament negativ al investițiilor care s-a îmbunătățit ușor, deși a rămas negativ, în cursul PAR.
Tabelul 13
Investițiile și randamentul investițiilor
Indice (2008 = 100)
2008
2009
2010
PAR
Investiții
100
2
23
18
Randamentul investițiilor
100
100
96
103
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.11. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(81)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de afaceri a produsului în cauză, s-a ameliorat semnificativ în cursul perioadei examinate, deși a rămas negativ.
Tabelul 14
Fluxul de numerar
2008
2009
2010
PAR
Fluxul de numerar
Indice (2008 = 100)
100
99
96
106
Sursa:
răspunsuri la chestionar.
7.12. Salariile
(82)
În perioada cuprinsă între 2008 și PAR, salariile industriei din Uniune au scăzut cu 16 %, proporțional cu reducerea numărului de angajați.
7.13. Amploarea marjei de dumping
(83)
În pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat în cursul PAR, la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Ținând cont de capacitatea disponibilă importantă, de volumele efective ale importurilor din RPC, precum și de prețurile acestora care subcotează cu mult prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, impactul asupra industriei din Uniune avut de marjele efective de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
7.14. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(84)
S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. În pofida măsurilor antidumping în vigoare, industria din Uniune nu a reușit să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare. Ca răspuns la presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile chinezești, industria din Uniune a încercat să își păstreze cota de piață, dar a suferit pierderi în consecință.
8. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(85)
Industria din Uniune a rămas într-o situație economică vulnerabilă și a continuat să înregistreze un prejudiciu material. Aproape toți indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În consecință, nu s-a putut concluziona că situația industriei din Uniune este sigură.
(86)
Ca răspuns la presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile chinezești, industria din Uniune a încercat să își păstreze cota sa de piață, practicând însă în acest scop prețuri de vânzare situate cu mult sub pragul de rentabilitate. Într-adevăr, creșterea prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune între 2010 și PAR este legată de creșterea prețurilor materiilor prime și nu acoperă costul total suportat de industria din Uniune.
(87)
În concluzie, dificultățile întâmpinate de industria din Uniune pot fi asociate în mod clar prezenței masive pe piața Uniunii a importurilor la prețuri scăzute din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării, care sunt efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ, în pofida măsurilor în vigoare. Acest factor a fost suficient pentru a determina o situație în care industria din Uniune suferă pierderi în încercarea de a menține o cotă de piață rezonabilă. În plus, pe aproape întreaga durată a perioadei examinate, aceste dificultăți au fost accentuate și mai mult de doi factori: recesiunea economică a pieței în timpul crizei economice din 2008-2009 și, într-o mai mică măsură, creșterea bruscă a costurilor materiilor prime în cursul PAR. Aceasta a dus la o situație în care pierderile au atins niveluri semnificative.
(88)
Ținând seama de evoluția negativă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a continuat să înregistreze un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(89)
În cursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a dovedit a fi într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.
(90)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țara în cauză au fost evaluate pentru a stabili probabilitatea continuării prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
2. Volumele importurilor din RPC
(91)
Se reamintește faptul că, pe piața Uniunii, consumul a scăzut în mod semnificativ de la ancheta inițială, în principal, ca urmare a crizei economice. În aceste condiții, volumele importurilor din RPC au crescut până la un nivel de peste 50 000 kg în cursul PAR. În ceea ce privește volumul importurilor, aceasta a crescut cu 9 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut.
3. Capacitatea disponibilă neutilizată în RPC
(92)
Conform descrierii de la considerentul 46, pe baza informațiilor disponibile, există o importantă capacitate disponibilă neutilizată în RPC. Se poate estima că, în absența măsurilor antidumping, o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru creșterea importurilor pe piața Uniunii. Acest lucru se datorează faptului că nu există indicații conform cărora piețele țărilor terțe sau piața internă chineză ar putea absorbi capacitatea neutilizată semnificativă din RPC. În consecință, există o capacitate care să permită creșterea semnificativă a importurilor în Uniune. Estimarea capacității neutilizate ar depăși de aproape cinci ori consumul din Uniune în cursul PAR.
(93)
Mai mult, informațiile transmise în timpul anchetei au indicat o distorsiune importantă privind materia primă (paratungstat de amoniu - „APT”) utilizată pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Această materie primă face obiectul unor contingente la export impuse de autoritățile chineze, precum și al unor taxe de export. Acest fapt limitează exporturile de APT și crește în mod artificial prețurile la nivel mondial. Aceste distorsiuni pot să ofere stimulente suplimentare pentru industria chineză de a produce și exporta la prețuri mici, în timp ce industria din Uniune este nevoită să producă produsul similar pe baza unor prețuri ale materiei prime care sunt stabilite în mod artificial la un nivel ridicat.
4. Atractivitatea pieței Uniunii
(94)
S-a demonstrat că producătorii-exportatori chinezi au manifestat un interes constant pentru piața Uniunii și au fost în măsură să crească volumul importurilor în detrimentul vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult decât atât, în cursul PAR, aceștia și-au mărit cota de piață deja semnificativă.
5. Concluzie
(95)
Industria din Uniune a suferit timp de mai mulți ani de pe urma efectelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică fragilă.
(96)
În cazul în care se permite expirarea măsurilor, există o probabilitate mare de creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar putea amenința serios existența industriei din Uniune. Într-adevăr, în RPC există o importantă capacitate disponibilă neutilizată care este probabil să fie în mare măsură direcționată către piața Uniunii, la prețuri de dumping, subminând prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, în cazul expirării măsurilor.
(97)
În consecință, având în vedere constatările anchetei, și anume: continuarea dumpingului, capacitatea neutilizată existentă în RPC, distorsiunea constatată pe piață în ceea ce privește materiile prime, potențialul producătorilor-exportatori din RPC de a-și reorienta exporturile către piața Uniunii, politica de prețuri adoptată de către exportatorii chinezi care subcotează în mod clar prețurile practicate de industria din Uniune și atractivitatea pieței Uniunii, orice abrogare a măsurilor ar determina, probabil, continuarea prejudiciului.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(98)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(99)
Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(100)
Pe această bază, s-a verificat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea continuării dumpingului prejudiciabil, există motive întemeiate de a considera că menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii în acest caz particular.
2. Interesul industriei din Uniune
(101)
Având în vedere situația industriei din Uniune și analiza privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, este clar că industria din Uniune s-ar confrunta, probabil, cu o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. De-a lungul perioadei examinate, industria din Uniune a înregistrat pierderi în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor, în timp ce importurile provenind din țara în cauză au crescut, în pofida măsurilor în vigoare. În aceeași perioadă, situația financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat, întrucât aceasta înregistrează pierderi importante. Prin urmare, ar trebui consolidate condițiile de concurență efectivă pe piața Uniunii.
(102)
Se consideră că menținerea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune, care ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să-și sporească volumul vânzărilor și să își îmbunătățească situația financiară. În caz contrar, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor
(103)
Niciunul dintre cei 15 de utilizatori contactați nu a acceptat să coopereze. La fel ca în cadrul anchetei inițiale, nu s-au primit răspunsuri la chestionar de la utilizatorii interesați. În ancheta inițială, lipsa de cooperare a fost explicată prin impactul scăzut al ET asupra costurilor lor de producție, întrucât se pare că fiabilitatea și calitatea sunt criterii principale pentru clienți. Având în vedere impactul aparent marginal avut de produsul care face obiectul reexaminării asupra costurilor produselor în aval, s-a concluzionat că măsurile nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor.
4. Interesul importatorilor
(104)
Trei importatori au contactat Comisia la începutul anchetei, dar aceștia nu au fost considerați ca fiind părți interesate deoarece nu au importat produsul în cauză din RPC în cursul PAR. Dat fiind faptul că importatorii de ET nu au manifestat niciun interes în timpul anchetei, s-a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar fi în mod clar contrară intereselor Uniunii.
5. Concluzie
(105)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(106)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(107)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumiți electrozi din tungsten originari din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 260/2007, ar trebui menținute.
(108)
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de electrozi de sudură din tungsten, inclusiv bare și tije din tungsten pentru electrozi de sudură, cu un conținut de tungsten, în greutate, mai mare sau egal cu 94 %, alții decât cei simplu obținuți prin sinterizare, tăiați la lungime sau nu, încadrați în prezent la codurile NC ex 8101 99 10 și ex 8515 90 00 (codurile TARIC 8101991010 și 8515900010), originari din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei aplicabile prețului net, franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos, se fixează după cum urmează:
Societate
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Toate celelalte societăți
63,5 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil societăților incluse în categoria „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2013.