РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 875/2013 AL CONSILIULUI
din 2 septembrie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 682/2007 (2), o taxă antidumping definitivă privind importurile de porumb dulce boabe preparat sau conservat încadrate în prezent la codurile NC ex 2001 90 30 și ex 2005 80 00 originar din Thailanda (denumită în continuare „măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 3,1 % și 12,9 %.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 954/2008 (3) a modificat Regulamentul (CE) nr. 682/2007 în ceea ce privește nivelul taxei aplicate unei societăți și „tuturor celorlalte societăți”. Nivelurile taxelor modificate sunt cuprinse între 3,1 % și 14,3 %. Importurile provenind de la doi producători-exportatori thailandezi ale căror angajamente au fost acceptate prin Decizia 2007/424/CE a Comisiei (4) au fost scutite de taxă.
(3)
Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 847/2009 (5), a considerat că angajamentele de preț cu prețuri minime de import fixe nu mai erau adecvate pentru a compensa efectul prejudiciabil al dumpingului. Prin urmare, angajamentele acceptate au fost retrase și ofertele de angajamente ale altor 10 producători-exportatori thailandezi au fost respinse.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 19 martie 2012, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de cătreAssociation Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră din producția totală a Uniunii de porumb dulce preparat sau conservat, în acest caz mai mult de 50 %.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(6)
Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 iunie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(7)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de procedură
(8)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Thailanda, importatorii neafiliați, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare despre inițierea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de inițiere.
(9)
S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(10)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din Thailanda și de importatori neafiliați din Uniune implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.
(11)
În ceea ce privește selectarea eșantionului de producători-exportatori din Thailanda, Comisia a primit informații complete de la 17 producători-exportatori, dintre care nouă au exportat către Uniune în cursul PAR. S-a decis selectarea unui eșantion de trei producători-exportatori, ale căror exporturi combinate au reprezentat 90 % din cantitățile totale exportate către Uniune de către producătorii-exportatori cooperanți în cursul PAR.
(12)
Având în vedere faptul că a fost primit un singur răspuns de la un importator neafiliat, pentru importatorii neafiliați nu s-a aplicat eșantionarea.
(13)
Având în vedere numărul mare al producătorilor din Uniune implicați în această procedură, potrivit avizului de inițiere, Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune în vederea stabilirii prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Această preselecție a fost făcută prin utilizarea informațiilor de care Comisia dispunea în etapa de inițiere și a fost bazată pe volumul vânzărilor, volumul producției și localizarea geografică a producătorilor în Uniune. Eșantionul propus corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. În plus, eșantionul propus este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică a întreprinderilor, deoarece acoperă trei state membre diferite. Producătorii din Uniune au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de inițiere. Dat fiind că niciun alt producător nu s-a făcut cunoscut și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat.
(14)
Două părți interesate au afirmat că eșantionul de producători din Uniune a fost selectat doar din rândul solicitanților și că ar fi trebuit să se facă un efort de a eșantiona producătorii din afara grupului de solicitanți.
(15)
Cu toate acestea, toți producătorii cunoscuți din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au fost invitați să coopereze. 10 producători din Uniune, atât solicitanți, cât și nesolicitanți, au prezentat informații referitoare la eșantionare. După cum se explică în considerentul 13, eșantionul selecționat corespunde celui mai mare volum reprezentativ de producție care ar putea constitui, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil, ceea ce reprezintă 58 % din producția totală a industriei Uniunii. Comisia consideră că eșantionul selecționat este reprezentativ în ceea ce privește localizarea geografică, indiferent dacă producătorii sunt sau nu solicitanți. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă.
(16)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune incluși în eșantion și importatorului neafiliat. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Franța;
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Franța;
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungaria;
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia;
(b)
Producători-exportatori din Thailanda:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City;
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok;
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Au fost audiate toate părților interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(18)
Produsul în cauză este porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, încadrat în prezent la codul NC ex 2001 90 30, și porumbul dulce (Zea mays var. saccharata) boabe preparat sau conservat altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, încadrat în prezent la codul NC ex 2005 80 00, originar din Thailanda.
(19)
Ancheta a indicat că, în pofida diferențelor de conservare, diversele tipuri ale produsului în cauză au aceleași caracteristici biologice și chimice esențiale și au practic aceleași aplicații.
(20)
Două părți interesate au afirmat că codurile NC pentru porumb dulce nu reprezintă doar produsul în cauză, ci includ cantități considerabile de conserve de porumb pitic care nu este produs în Uniune și care nu este produsul similar. Acestea au sugerat că porumbul pitic este inclus de Comisie în datele sale.
(21)
Cu toate acestea, ancheta s-a concentrat exclusiv asupra produsului care face obiectul măsurilor, ceea ce exclude porumbul pitic, utilizând codurile TARIC corespunzătoare ca bază pentru analiză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă, ca fiind incorectă.
2. Produsul similar
(22)
S-a constatat că porumbul dulce produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și porumbul dulce produs și vândut în Thailanda prezintă, în principal, aceleași caracteristici fizice și chimice, precum și aplicații de bază identice cu cele ale porumbului dulce produs în Thailanda și vândut la export către Uniune. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. Observații preliminare
(24)
După cum s-a menționat în considerentul 10, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, avizul de inițiere prevede efectuarea unei eșantionări. Pentru determinarea probabilității continuării sau reapariției dumpingului a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori, reprezentând aproximativ 90 % din exporturile totale în rândul producătorilor-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera.
(25)
Întrucât cantitățile combinate ale exporturilor celor trei producători-exportatori incluși în eșantion reprezentau aproximativ 25 % din toate exporturile din Thailanda către Uniune în cursul PAR, a fost necesar să fie utilizate informații din alte surse, cum ar fi cererea de reexaminare și statisticile comerciale disponibile privind exporturile (de la serviciile vamale thailandeze) și privind importurile (de la Eurostat) pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a dumpingului.
(26)
Vânzările către comercianți în Thailanda, în cazul în care mărfurile erau destinate unor destinații de export necunoscute, nu au fost incluse în determinarea marjei de dumping.
(27)
Ca în ancheta inițială, s-a constatat că o parte din vânzările produsului în cauză realizate de anumiți producători-exportatori provine de la producători externi. În scopul anchetei, vânzările de produs în cauză care nu a fost fabricat de producătorii-exportatori înșiși nu au fost luate în considerare la stabilirea marjelor lor de dumping respective.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Determinarea valorii normale
(28)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază, pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare dintre cei trei producători-exportatori, dacă vânzările lor interne totale de produs similar în timpul PAR au fost reprezentative în comparație cu totalitatea vânzărilor lor la export către Uniune, adică dacă volumul vânzărilor produsului similar destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul exporturilor lor de produs în cauză către Uniune.
(29)
Vânzările interne ale produsului similar au fost considerate reprezentative pentru una dintre cele trei societăți incluse în eșantion.
(30)
Ulterior, s-a analizat dacă tipurile de produs similar comercializate de această societate și destinate consumului pe piața internă erau identice sau direct comparabile cu tipurile destinate exportului către Uniune. Pentru fiecare din respectivele tipuri, s-a stabilit dacă vânzările de produs similar destinate consumului pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările destinate consumului pe piața internă au fost suficient de reprezentative atunci când acestea au reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al vânzărilor produsului de tip comparabil exportat către Uniune.
(31)
S-a constatat că, în ceea ce privește această societate, numai un tip de produs similar era direct comparabil cu tipul exportat în Uniune. În plus, acest tip specific a fost vândut, de asemenea, în cantități suficient de reprezentative pe piața internă.
(32)
Ulterior, s-a examinat dacă tipul de produs pentru societatea menționată în considerentul 31 a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări rentabile pe piața internă către clienți neafiliați, pentru tipul de produs în cauză.
(33)
S-a constatat că peste 80 % din volumul vânzărilor destinate consumului pe piața internă a fost rentabil și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4), toate tranzacțiile de acest tip specific au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.
(34)
Pentru tipul de produs în cauză, pentru care vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip de pe piața internă în cursul PAR.
(35)
Pentru ceilalți doi producători-exportatori, ale căror vânzări pe piața internă nu au fost considerate reprezentative (dintre care unul nu a vândut deloc produsul similar pentru consum pe piața internă) și pentru cel de al treilea producător-exportator al cărui ansamblu de vânzări a fost considerat reprezentativ, dar la care, pentru o serie de tipuri de produs similar, cantitățile vândute pe piața internă nu au fost considerate reprezentative, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(36)
Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție pentru fiecare tip de produs exportat către Uniune a unei sume rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costuri VAG), precum și pentru profit.
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pentru cei doi producători-exportatori care au efectuat vânzări destinate consumului pe piața internă - în cantități mai mici sau mai mari decât 5 % din cantitățile vânzărilor lor către Uniune - costurile VAG și marja de profit au fost stabilite în funcție de vânzările societății respective în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă.
(38)
În cazul celui de al treilea producător-exportator care nu a vândut produsul similar pentru consumul intern, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, SG&A, precum și profitul corespunzătoare acestui al treilea producător-exportator au constituit media ponderată a SG&A și a profitului pentru ceilalți doi producători-exportatori menționați în considerentul 37.
(39)
Două părți interesate au contestat metodologia folosită, astfel cum este prevăzută în considerentul 37, și anume utilizarea profitului în scopul de a construi o valoare normală atunci când acest profit se bazează pe vânzările interne la volume mai mici de 5 % din cantitățile vânzărilor către Uniune. Se consideră că, în cazul în care operațiunile de vânzare pe piața internă nu sunt considerate a fi în cantități suficiente pentru a fi reprezentative, nici profitul din aceste tranzacții nu ar trebui să fie utilizat.
(40)
Cu toate acestea, aceeași metodologie a fost utilizată în ancheta inițială și, în absența modificării circumstanțelor, Comisia consideră că această metodologie este încă valabilă în sensul prezentei proceduri.
2.2. Determinarea prețului de export
(41)
Toate vânzările producătorilor-exportatori eșantionați au fost realizate direct către clienți neafiliați din Uniune. Astfel, prețul de vânzare a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite de către acești clienți neafiliați din Uniune.
2.3. Comparație și ajustări
(42)
Comparația dintre valoarea normală construită și prețul de export a fost efectuată pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-au luat în considerare diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(43)
Ajustări pentru diferențele privind costurile de transport, cheltuielile de asigurare, de manipulare și de încărcare, comisioane și taxe bancare au fost acordate atunci când erau aplicabile și justificate în mod corespunzător.
(44)
În plus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază și în temeiul metodologiei utilizate în ancheta inițială, au fost operate ajustări pentru diferențele de nivel de comercializare pentru acei producători-exportatori ale căror vânzări pe piața internă se efectuează sub marcă proprie, dar ale căror vânzări către Uniune poartă marca unui distribuitor. Nivelul ajustării - calculat sub forma unei reduceri a marjei de profit utilizate pentru construirea valorii normale, astfel cum s-a menționat în considerentul 33 - a fost estimat pe baza raportului dintre marjele profitului obținut de industria din Uniune de pe urma produselor vândute sub marcă proprie și de pe urma tuturor produselor. Marja de profit a fost, prin urmare, redusă cu 20 %-50 %.
(45)
Două părți interesate au considerat că piața internă din Thailanda și piața Uniunii nu pot fi comparate, întrucât dimensiunile pieței diferă și producătorii thailandezi vând sub mărcile proprii pe piața internă.
(46)
În primul rând, se reamintește faptul că în considerentul 22 s-a stabilit că porumbul dulce vândut pe piața internă din Thailanda și porumbul dulce vândut pentru export către piața Uniunii sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(47)
În al doilea rând, din cauza diferențelor dintre nivelul de comercializare, s-a efectuat o ajustare a marjei de profit - o ajustare în sensul diminuării cu 20 %-50 % a marjei de profit generate de vânzările sub mărci proprii pe piața internă. Cazul de față respectă, de asemenea, metodologia utilizată în ancheta inițială.
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(48)
Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procentaj din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-au situat între 8 % și 44 %.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(49)
Producția de porumb dulce depinde de accesul la porumb proaspăt recoltat care este livrat către fabrica de conserve imediat după recoltare. Porumbul proaspăt recoltat trebuie să fie conservat în termen de 24 de ore după recoltare și, prin urmare, capacitatea de a produce produsul în cauză este în mod direct legată de disponibilitatea porumbului proaspăt recoltat.
(50)
În Thailanda, sezonul de recoltare este de aproximativ 9-10 luni pe an, cuprinzând două recolte pe an. Atunci când evaluează capacitatea tehnică de fabricare disponibilă, constrângerile materiale sezoniere privind materia primă trebuie să fie incluse în analiză.
(51)
Cei trei producători-exportatori care au fost incluși în eșantion aveau o capacitate tehnică combinată situată între 130 000 și 150 000 de tone. Rata efectivă de utilizare a capacității tehnice disponibile s-a situat între 50 % și 80 %.
(52)
Mai multe părți interesate au luat act de metodologia utilizată pentru a ține seama de faptul că accesul la materii prime diminuează capacitatea tehnică, susținând însă că a fost exagerată capacitatea disponibilă neutilizată.
(53)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 50, capacitatea tehnică nu poate fi utilizată pe deplin din cauza indisponibilității sezoniere a porumbului dulce proaspăt recoltat. Totuși, ancheta a arătat că cifrele de 80 % și mai mult, reprezentând procentajul de utilizare a capacității, sunt obținute de unii dintre producătorii incluși în eșantion, în timp ce pentru alți producători nivelul de utilizare a capacității este mult mai redus. Întrucât toți producătorii au un acces comparabil la materii prime, acest nivel mai scăzut de utilizare a capacității nu poate fi explicat numai prin indisponibilitatea sezonieră a porumbului dulce proaspăt recoltat.
(54)
Conform informațiilor furnizate de Asociația întreprinderilor prelucrătoare de produse alimentare din Thailanda (Thai Food Processors Association), volumul total al exporturilor din Thailanda către restul lumii a crescut în mod constant cu aproximativ 20 % în cursul perioadei examinate, atingând un volum de 150 000-200 000 de tone în cursul PAR. Acest lucru arată că cantitățile disponibile de porumb dulce pot crește și cresc efectiv în mod constant atunci când sunt necesare cantități suplimentare pentru producătorii-exportatori. În acest sens, se observă că producția totală de porumb galben a variat între 4,1 milioane și 4,5 milioane de tone în Thailanda în cursul perioadei luate în considerare. Deși se recunoaște că nu se poate face trecerea de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce pe baza unui raport de 1:1, amploarea propriu-zisă a diferenței în volume de producție arată în mod clar faptul că, chiar și o mică schimbare de la producția de porumb galben la cea de porumb dulce poate avea un impact substanțial asupra producției totale de porumb dulce în Thailanda.
(55)
Pe această bază, s-a stabilit că cei trei producători incluși în eșantion ar putea produce o cantitate suplimentară de aproximativ 40 000-60 000 de tone pe an („capacitate neutilizată reală”), care reprezintă aproximativ de 2-3 ori totalul exporturilor produsului în cauză din Thailanda către Uniune.
(56)
Capacitatea neutilizată reală a producătorilor incluși în eșantion în sine poate, prin urmare, fi considerată ca fiind semnificativă. În plus, există încă 15 producători cunoscuți ai produsului în cauză în Thailanda, care, în mod similar, au acces la producția importantă de porumb dulce din Thailanda.
(57)
Din informațiile colectate de la alte surse, și anume:
-
informațiile colectate din prezentările făcute de producătorii-exportatori pe internet;
-
informațiile colectate legate de procesul de eșantionare; și
-
informațiile colectate în baza de date înființată în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază,
se poate concluziona că cel puțin doi mari producători-exportatori, dintre care unul a cooperat la ancheta de reexaminare, dar nu a fost selectat pentru eșantion (și, prin urmare, nu a prezentat informații detaliate în acest sens), au o capacitate combinată de 50 000 până la 100 000 de tone.
(58)
În sfârșit, nu există dovezi care să sugereze că nivelul consumului de pe piața din Thailanda sau de pe piețele țărilor terțe ar crește și astfel ar absorbi creșterea producției în cazul în care sunt utilizate capacitățile disponibile ale producătorilor thailandezi. În special, piața din Thailanda este mică și, în medie, a reprezentat doar 1 %-2 % din totalul vânzărilor realizate de toți producătorii thailandezi incluși în eșantion. Acest fapt confirmă că orice producție suplimentară de porumb dulce va fi exportată în afara Thailandei.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(59)
Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piața internă, apar două aspecte: pe piața internă, prețurile sunt relativ ridicate (datorită comercializării sub marcă proprie) și volumele vânzărilor sunt relativ mici în comparație cu vânzările la export. Pe această bază, nu există niciun risc aparent de reorientare a schimburilor comerciale de la vânzări pe piața internă la vânzări către Uniune în cazul abrogării măsurilor.
(60)
Atunci când se compară prețurile la export către Uniune ale produsului în cauză cu prețurile practicate pentru produsul similar pe piețele țărilor terțe, se constată că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, prețurile către Uniune sunt, în medie, cu 14 % mai mari.
(61)
Statisticile comerciale ale serviciilor vamale thailandeze confirmă, de asemenea, această constatare. După conversia greutății logistice (conservă + porumb + lichid) raportată în greutate netă conservată (porumb + lichid), în conformitate cu metodologia din cererea de reexaminare, prețurile pe kilogram practicate la exportul către Uniune sunt, în medie, cu 5 % mai mari decât la exportul către țări terțe.
(62)
În timp ce mai multe părți și-au exprimat îndoieli cu privire la faptul că o diferență de preț de 5 % sau 14 % este suficient de semnificativă pentru a conduce la o reorientare a schimburilor comerciale către Uniune, ancheta a arătat că aceasta este efectiv probabilă pe piața porumbului dulce. În cadrul prezentei proceduri, o societate thailandeză (Karn Corn) a obținut, în prealabil, o taxă care este cu 8 %-10 % mai mică decât taxa majorității celorlaltor exportatori thailandezi. Acest avantaj de 8 %-10 % a fost totuși suficient pentru a crește ponderea acestora în exporturile thailandeze către Uniune de șapte ori între perioada de anchetă a anchetei inițiale și PAR a anchetei actuale.
(63)
În plus, în ciuda taxei antidumping de 3,1 % în vigoare, volumul exporturilor societății Karn Corn către Uniune a crescut de mai mult de două ori de la instituirea taxelor antidumping. Acest lucru demonstrează atractivitatea pieței Uniunii în comparație cu alte piețe, chiar și în cazul în care este vorba de o mică diferență de preț.
(64)
În concluzie, în timp ce riscul de reorientare a schimburilor comerciale de la piața internă către piața Uniunii este mai degrabă limitat, datorită existenței vânzărilor sub marcă proprie ale celor dintâi, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele țărilor terțe către piața Uniunii datorită prețurilor mai ridicate practicate pe aceasta din urmă.
(65)
Mai multe părți interesate au susținut că prețurile de pe piața Uniunii sunt comparabil mai puțin atractive decât prețurile practicate în alte țări, cum ar fi Japonia. Astfel, riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul abrogării măsurilor ar fi exagerat.
(66)
Se reamintește faptul că vânzările către țări terțe sunt tratate ca un grup și concluzia la care s-a ajuns în considerentul 63 se bazează pe prețurile practicate către toate țările terțe, în medie. Este pe deplin recunoscut faptul că, în cadrul acestui grup al țărilor terțe, există țări în care prețurile de export sunt mai mari și există alte țări terțe care implică prețuri de export mai scăzute. Evident, cu cât prețul de export este mai scăzut, cu atât este mai ridicat riscul de reorientare a schimburilor comerciale în cazul expirării măsurilor.
(67)
În plus, una dintre părțile interesate a susținut că legăturile contractuale cu importatorii din țări terțe nu vor facilita trecerea de la consumatorii dintr-o anumită țară la consumatorii din altă țară.
(68)
În timp ce pot exista și sunt menținute pe termen scurt legături contractuale între producătorii-exportatori din Thailanda și importatorii din diverse țări terțe, nu există dovezi care să sugereze că aceste obligații contractuale nu ar putea fi eliminate treptat, pentru a permite vânzările pe piețele cu prețuri mai mari, cum ar fi piața Uniunii.
(69)
În cele din urmă, părțile interesate au afirmat că exporturile către unele țări terțe, precum Coreea de Sud, nu pot fi comparate, întrucât gama de produse (de exemplu, dimensiunea cutiilor de conserve) și condițiile de vânzare (de exemplu, termenii de transport naval) pot fi diferite.
(70)
Se reamintește că rezultatul comparațiilor prezentat în considerentele 58, 59 și 60 sunt indicatorii diferențelor constatate în ceea ce privește prețurile de export către toate țările terțe. Prin urmare, impactul oricărei chestiuni privind exporturile thailandeze către un număr redus de piețe asupra comparației de ansamblu este limitat prin însăși natura sa. În plus, întrucât datele exporturilor thailandeze sunt înregistrate pe o bază FOB, impactul oricărei diferențe în materie de termeni și de costuri de transport naval se limitează la costul transportului intern pe teritoriul Thailandei și, prin urmare, pot fi doar nesemnificative.
(71)
În absența oricărui element de probă care să sugereze că prețul mediu către toate țările terțe nu este comparabil cu prețul de export către Uniunea Europeană, concluzia de la considerentul 63 este valabilă.
4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(72)
Este probabil că, în cazul în care măsura este abrogată, nivelul mai ridicat al prețurilor practicate pe piața Uniunii va atrage cantități semnificative din produsul în cauză care, în prezent, este vândut la prețuri inferioare către țări terțe.
(73)
Producătorii-exportatori din Thailanda au continuat practicile lor de dumping în cursul PAR.
(74)
În plus, capacitatea neutilizată disponibilă în Thailanda și faptul că prețurile pieței Uniunii sunt considerabil mai mari decât cele de pe piețele din țări terțe duce la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor produsului în cauză în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
(75)
În concluzie, există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(76)
În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) este considerată ca fiind producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(77)
Conform explicațiilor din considerentul 13, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
elementele macroeconomice (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și importanța marjelor de dumping precum și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în privința celorlalți producători din Uniune, pe baza unei estimări pornind de la datele din cererea de reexaminare;
-
analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de către aceștia.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul la nivelul Uniunii
(78)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor producției proprii a industriei din Uniune destinate pieței din Uniune, pe baza datelor privind volumul importurilor de pe piața din Uniune obținute din baza de date 14.6 și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza informațiilor disponibile în cererea de reexaminare.
(79)
În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 9 %. Deși din 2008 până în 2009 acesta a scăzut cu 5 %, în 2010 și, respectiv, în 2011 acesta a crescut cu 6 și 9 puncte procentuale (și anume, comparativ cu anul anterior). Apoi, acesta s-a stabilizat, mai mult sau mai puțin, în cursul PAR, la un nivel de aproximativ 350 000 de tone.
2008
2009
2010
2011
PAR
Totalul consumului la nivelul Uniunii (tone)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indice (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul
(80)
Volumul importurilor produsului respectiv originar din țara în cauză în Uniune a scăzut cu 43 %, respectiv de la 38 000 de tone în 2008 la circa 22 000 de tone în PAR. Acesta a scăzut cu 15 % în 2009, apoi cu alte 20 de puncte procentuale în 2010 și cu alte 11 puncte procentuale în 2011, înainte de a crește din nou ușor, cu 3 puncte procentuale, în cursul PAR.
2008
2009
2010
2011
PAR
Volumul importurilor din Thailanda
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indice (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Cota de piață a importurilor din Thailanda (%)
12
11
8
6
6
Prețul importurilor din Thailanda (EUR/tonă)
835
887
806
775
807
Indice (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Sursa:
Baza de date 14.6
(b) Cota de piață
(81)
Cota de piață corespunzătoare deținută de exportatorii thailandezi pe piața Uniunii în țara în cauză a scăzut treptat cu aproximativ 50 % sau cu 6 puncte procentuale în perioada examinată, de la 12 % în 2008 la 6 % în cursul PAR. În detaliu, cota de piață thailandeză a scăzut de la 12 % în 2008 la 11 % în 2009 la 8 % în 2010 și la 6 % în 2011/PAR.
(c) Prețurile
(i) Evoluția prețurilor
(82)
Între 2008 și PAR, prețul mediu al importurilor produsului în cauză originare din țara în cauză a scăzut cu 3 %, de la 835 EUR/tonă în 2008 la 807 EUR/tonă în PAR. Concret, acesta a înregistrat o creștere cu 6 % în 2008, apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste prețuri au crescut din nou cu 4 puncte procentuale.
(ii) Subcotarea prețurilor
(83)
S-a procedat la o comparație de prețuri pentru tipurile de produse similare, între prețurile practicate de producătorii-exportatori și prețurile practicate de industria din Uniune pentru vânzările efectuate în Uniune. În acest scop, prețurile franco fabrică ale industriei Uniunii, fără reduceri și taxe, au fost comparate cu prețurile CIF la frontiera Uniunii ale producătorilor-exportatori din țara în cauză, ajustate corespunzător pentru a se lua în considerare taxele convenționale, precum și cheltuielile de descărcare și de vămuire. Comparația a arătat că, în cursul PAR, prețurile produsului în cauză originar din țara în cauză și vândut în Uniune au fost, în general, mai mari decât prețurile practicate de industria din Uniune. De asemenea, pe baza statisticilor privind importurile (baza de date 14.6), nu a existat nicio marjă de subcotare pentru niciun import thailandez în Uniune (atât pentru exportatorii cooperanți, cât și pentru cei necooperanți, indiferent de gama de produse).
3. Situația industriei din Uniune
(84)
Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(85)
Această piață se caracterizează, între altele, prin două circuite de vânzare, și anume vânzările sub marca proprie a producătorului și vânzările sub marca distribuitorului. Prin comparație cu al doilea circuit de vânzare, vânzările efectuate prin intermediul primului circuit generează, de obicei, costuri de vânzare superioare, legate în special de cheltuielile de comercializare și de publicitate, și comportă totodată prețuri de vânzare mai mari.
(86)
Ancheta a scos în evidență faptul că toate importurile provenite de la exportatorii thailandezi cooperanți aparțineau celui de al doilea circuit de vânzare, și anume sub marca distribuitorului. Prin urmare, s-a considerat adecvat ca analiza prejudiciului să facă o distincție între vânzările industriei din Uniune sub marcă proprie și cele sub marca distribuitorului, după caz, deoarece concurența reprezentată de importurile care fac obiectul unui dumping afectează în primul rând produsele similare ale industriei din Uniune vândute sub marca distribuitorului. Această distincție a fost făcută în special pentru determinarea volumului vânzărilor, a prețurilor de vânzare și a rentabilității. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine completă, în tabelurile de mai jos sunt prezentate și comentate și totalurile (care includ atât vânzările sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului). În cursul PAR, vânzările industriei din Uniune sub marca distribuitorului au reprezentat circa 70 % din volumul total al vânzărilor industriei din Uniune și circa 60 % din valoarea acestor vânzări.
(87)
Având în vedere faptul că porumbul dulce din Uniune este preparat numai în timpul lunilor de vară, o serie de indicatori de prejudiciu sunt practic identici pentru 2011 și PAR (de la 1 aprilie 2011 până la 30 martie 2012). Acest lucru se aplică în special producției și capacității de producție.
3.1. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(88)
De la un nivel de circa 372 000 de tone în 2008, producția industriei din Uniune a scăzut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Mai precis, aceasta a scăzut cu 25 % în 2009 și cu 13 puncte procentuale în 2010 și a crescut din nou, cu 31 de puncte procentuale, în 2011/PAR.
2008
2009
2010
2011
PAR
Producție (tone)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indice (2008 = 100)
100
75
62
93
92
(b) Capacitatea și gradul de utilizare a capacității
(89)
Capacitatea de producție a fost de aproximativ 488 000 de tone în 2008, 2009 și 2010 și a scăzut cu 9 % în 2011/PAR. Scăderea s-a datorat faptului că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a închis una dintre fabricile sale.
2008
2009
2010
2011
PAR
Capacitatea de producție (tone)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indice (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Gradul de utilizare a capacității (%)
76
57
47
77
77
Indice (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Sursa:
ancheta
(90)
Gradul de utilizare a capacității a fost de 76 % în 2008. Aceasta a scăzut la 57 % în 2009 și până la 47 % în 2010, înainte de a urca la 77 % în 2011/PAR. Pe parcursul întregii perioade examinate, utilizarea capacităților a fost stabilă, deoarece scăderea producției a evoluat în paralel cu scăderea capacității de producție.
(c) Volumul vânzărilor
(91)
Vânzările producției industriei din Uniune, sub marca distribuitorului, către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au scăzut mai întâi cu 6 % în 2009, înainte de a crește cu 17 puncte procentuale în 2010 și cu încă 24 de puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 4 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 31 %.
2008
2009
2010
2011
PAR
Volumul vânzărilor din Uniune (marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indice (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Volumul vânzărilor din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) către clienți neafiliați (în tone)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indice (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Sursa:
ancheta
(92)
Volumul total al vânzărilor (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) din producția industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a cunoscut, în ansamblu, o evoluție similară, deși mai puțin pronunțată. El a scăzut cu 5 % în 2009, înainte de a crește cu 12 puncte procentuale în 2010 și cu încă 14 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, aceste vânzări au scăzut din nou cu 2 puncte procentuale. În ansamblu, între 2008 și PAR, aceste vânzări au crescut cu circa 19 %.
(d) Cota de piață
(93)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 83 % în 2008 și 2009. Ea a crescut la 88 % în 2010 și la 91 % în 2011, înainte de a scădea ușor la 90 % în cursul PAR. În total, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a crescut cu 7 puncte procentuale.
2008
2009
2010
2011
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (marcă proprie și marca distribuitorului) (%)
83
83
88
91
90
Indice (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Sursa:
ancheta
(e) Creșterea
(94)
Între 2008 și PAR, în timp ce consumul din Uniune creștea cu 9 %, volumul vânzărilor producției industriei din Uniune sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 31 %, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune atât sub marcă proprie cât și sub marca distribuitorului pe piața din Uniune a crescut cu 19 %. Între 2008 și PAR, industria din Uniune a câștigat aproximativ 7 puncte procentuale de cotă de piață, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au pierdut în jur de 6 puncte procentuale de cotă de piață. Se concluzionează, așadar, că industria din Uniune a fost în măsură să beneficieze de o piață în creștere.
(f) Ocuparea forței de muncă
(95)
Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut inițial cu 17 % între 2008 și 2009, apoi a scăzut cu 5 puncte procentuale în 2010 și a crescut cu 11 puncte procentuale în 2011/PAR. În ansamblu, ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 11 % în cursul perioadei examinate, și anume, de la circa 2 300 de persoane la circa 2 000 de persoane.
2008
2009
2010
2011
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indice (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Sursa:
ancheta
(g) Productivitatea
(96)
Productivitatea forței de muncă în industria din Uniune, măsurată în producție anuală (tone) per angajat, pornind de la un nivel de 163 de tone per angajat, a cunoscut mai întâi o scădere de 10 % în 2009, urmată de o scădere de 10 puncte procentuale în 2010, apoi a crescut cu 23 de puncte procentuale în 2011 și cu 1 punct procentual în PAR. În total, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție reflectă faptul că reducerea forței de muncă a fost mai accentuată decât cea a producției.
2008
2009
2010
2011
PAR
Productivitate (tone per angajat)
163
147
130
169
169
Indice (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Sursa:
ancheta
(h) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(97)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune pentru produsele vândute sub marca distribuitorului către clienți neafiliați au crescut cu 7 % în 2009 și au scăzut cu 8 puncte procentuale în 2010 și cu încă 5 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 3 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 073 EUR/tonă la 1 041 EUR/tonă în PAR.
2008
2009
2010
2011
PAR
Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca distribuitorului) (în euro/tonă)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indice (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Prețul unitar de pe piața Uniunii (marca proprie și marca distribuitorului) (în euro/tonă)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indice (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Sursa:
ancheta
(98)
Prețurile de vânzare totale (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) ale industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața din Uniune au cunoscut o evoluție mai mult sau mai puțin similară. Ele au crescut cu 5 % în 2009 și au scăzut cu 7 puncte procentuale în 2010 și cu încă 3 puncte procentuale în 2011. Din 2011 până la PAR, ele au crescut cu 2 puncte procentuale. În total, aceste prețuri au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, de la un nivel de 1 248 EUR/tonă la 1 215 EUR/tonă în PAR.
(i) Amploarea marjei de dumping
(99)
Ancheta a stabilit o continuare a dumpingului, iar amploarea marjelor de dumping reale (și anume, până la 44 %) nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă.
(j) Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(100)
Macroindicatorii examinați mai sus și microindicatorii examinați mai jos arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial scopul vizat de a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, performanța segmentului de vânzări sub marca distribuitorului, care se află în concurență directă cu cel al importurilor thailandeze, este nesatisfăcătoare în ceea ce privește rentabilitatea. Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în acest segment de piață au scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate, în timp ce costurile de producție au crescut cu aproximativ 10 % în aceeași perioadă. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să-și recupereze costurile, ceea ce a dus la pierderi considerabile. Având în vedere importanța produselor vândute sub marca distribuitorului în sectorul de afaceri al porumbului dulce al industriei din Uniune (care reprezintă 70 % din volumul total de vânzări și 60 % din valoarea totală a vânzărilor sale), acest lucru a avut incidență asupra rentabilității generale. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
3.2. Elemente microeconomice
(a) Stocurile
(101)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a fost în scădere continuă în cursul perioadei examinate. El a scăzut cu 2 % în 2009, cu 27 de puncte procentuale în 2010, cu 2 puncte procentuale în 2011 și cu încă 24 de puncte procentuale în cursul PAR. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nivelul stocurilor nu este un indicator relevant al prejudiciului pentru industria în cauză. Nivelul ridicat al stocurilor de la sfârșitul fiecărui an este legat de faptul că recolta și conservarea se termină, de regulă, în luna octombrie a fiecărui an. Prin urmare, stocurile constau din mărfuri care așteaptă să fie expediate în perioada noiembrie-iulie.
2008
2009
2010
2011
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indice (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Sursa:
ancheta
(b) Salariile
(102)
Între 2008 și PAR, costurile forței de muncă au scăzut cu 7 %. Mai precis, ele au scăzut cu 16 % în 2009, cu încă 1 punct procentual în 2010 și au crescut cu 10 puncte procentuale în 2011/PAR. Diminuarea generală în cursul perioadei examinate este consecința scăderii ocupării forței de muncă.
2008
2009
2010
2011
PAR
Costul anual al forței de muncă (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indice (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Sursa:
ancheta
(c) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(103)
În cursul perioadei examinate, rentabilitatea vânzărilor industriei din Uniune de produse destinate comercializării sub marca distribuitorului, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a scăzut de la un profit de 5,6 % în 2008 la o pierdere de 5,4 % în cursul PAR.
2008
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marca distribuitorului) (în % din vânzările nete)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indice (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Rentabilitatea la nivelul Uniunii (marcă proprie și marca distribuitorului) (în % din vânzările nete)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indice (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Randamentul investițiilor (marcă proprie și marca distribuitorului) (profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indice (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Sursa:
ancheta
(104)
Rentabilitatea produselor industriei din Uniune vândute sub marcă proprie și sub marca distribuitorului a scăzut, de asemenea, de la 8,5 % în 2008 la 1,6 % în cursul PAR. Prin urmare, scăderea este mai puțin accentuată decât în cazul vânzărilor numai sub marca distribuitorului. Scăderea rentabilității se explică prin faptul că prețurile de vânzare în cursul perioadei examinate au scăzut cu 3 %, în timp ce costurile de producție (în principal cele ale porumbului dulce neprelucrat și ale cutiilor de conserve) au crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. În mod clar, industria din Uniune nu a fost în măsură să repercuteze creșterea costurilor de producție asupra clienților săi.
(105)
Randamentul investițiilor („RI”), corespunzător profitului (vânzărilor atât sub marcă proprie, cât și sub marca distribuitorului) exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în mare, tendința rentabilității. El a scăzut de la un nivel de aproximativ 24,3 % în 2008 la 4,4 % în cursul PAR, adică o scădere de 82 % de-a lungul perioadei examinate.
(d) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(106)
Fluxul de numerar net rezultat din activitățile de exploatare a reprezentat circa 27 000 EUR în 2008. El a crescut până la aproximativ 23 de milioane EUR în 2009 și la aproximativ 58 de milioane EUR în 2010 înainte de a scădea din nou la circa 8 milioane EUR în 2011. Din 2011 până la PAR, el a crescut cu aproximativ 11 milioane EUR. Niciunul dintre producătorii comunitari care au participat la anchetă nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți de mobilizare a capitalului.
2008
2009
2010
2011
PAR
Fluxul de numerar (marcă proprie și marca distribuitorului) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indice (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Sursa:
ancheta
(e) Investițiile
(107)
Investițiile anuale ale industriei din Uniune în producția produsului similar au crescut cu 45 % din 2008 până în 2009, au scăzut cu 34 de puncte procentuale între 2009 și 2010, au crescut cu 57 de puncte procentuale în 2011 și, în cele din urmă, au scăzut cu 4 puncte procentuale între 2011 și PAR. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, investițiile au crescut cu 64 %, ele fiind destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu sporirii capacității.
2008
2009
2010
2011
PAR
Investiții nete (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indice (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Sursa:
ancheta
4. Concluzie privind prejudiciul
(108)
O serie de indicatori au cunoscut o evoluție negativă între 2008 și PAR. Randamentul investițiilor a scăzut, volumul producției a scăzut cu 8 %, capacitatea de producție a scăzut cu 9 %, iar ocuparea forței de muncă a scăzut cu 11 %. În ceea ce privește scăderea nivelurilor de producție, se observă că randamentul culturilor în 2008 a fost mai bun decât se preconiza și a condus la o creștere a producției industriei din Uniune în același an. În timpul aceleiași perioade, importurile din Thailanda (care sunt în principal facturate în USD) au devenit mai atractive, datorită unui USD mai slab. Această sporire a ofertei de porumb dulce (atât european, cât și de origine thailandeză) a coincis cu criza economică și financiară în Uniune, care a avut un impact asupra consumului. În consecință, producția sporită a Uniunii nu a putut fi vândută în totalitate pe piața Uniunii. Aceasta a dus la o reducere a nivelului producției și o lichidare a stocurilor în următorii ani, dar nu poate explica pe deplin prejudiciul suferit.
(109)
Rentabilitatea vânzărilor de porumb dulce realizate de către industria din Uniune (sub marcă proprie și sub marca distribuitorului) a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Segmentul vânzării sub marca distribuitorului, în care Uniunea trebuie să facă față concurenței importurilor din Thailanda, este în mod clar deficitar (rentabilitatea a scăzut de la un profit de peste 5 % în 2008 la o pierdere de peste 5 % în cursul PAR). Producătorii din Uniune și-au redus prețurile de vânzare pe piața Uniunii cu 3 % și au reușit să recupereze cote de piață în detrimentul rentabilității lor. Industria are nevoie de vânzări sub marca distribuitorului, întrucât cererea de produse vândute sub marcă proprie nu este suficientă și, dat fiind că vânzările sub marca distribuitorului reprezintă aproximativ 60 % din valoarea totală a vânzărilor, profitabilitatea globală a scăzut de la 8,5 % la 1,6 % în cursul perioadei examinate.
(110)
Unii indicatori sugerează că, datorită măsurilor în vigoare, industria și-a recâștigat poziția. Volumul importurilor din Thailanda și cota lor de piață corespunzătoare s-au redus aproape la jumătate, de la 12 % în 2008 la doar 6 % în cursul PAR. Cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 83 % în 2008 la 90 % în PAR. În plus, în cursul PAR, prețurile medii ale importurilor din Thailanda nu au fost mai mici decât cele ale industriei din Uniune, dar în același timp acestea au împiedicat industria din Uniune să repercuteze creșterea costurilor asupra clienților. Alți indicatori au înregistrat, de asemenea, o evoluție pozitivă. Utilizarea capacităților a crescut cu 2 % în cursul perioadei examinate și se situa la un nivel destul de ridicat de 77 % în cursul PAR. Volumul vânzărilor sub marca distribuitorului al industriei din Uniune, care se află în concurență directă cu importurile thailandeze, a crescut cu 31 %, iar vânzările totale combinate pentru ambele segmente au crescut cu 19 %. Investițiile au crescut cu 64 %. Acești factori sugerează faptul că industria a fost în măsură să se redreseze. Cu toate acestea, pentru a menține o cotă de piață semnificativă pe o piață în care numai industria UE și importurile thailandeze sunt în concurență (importurile din alte țări terțe sunt dispersate și nesemnificative), aceasta nu a fost în măsură să atingă niveluri de rentabilitate satisfăcătoare.
(111)
Situația concurenței pe piața Uniunii este, cu adevărat, delicată. Pe de o parte, pentru o parte din piață - segmentul vânzărilor sub marcă proprie - industria din Uniune nu se confruntă cu concurența externă. Puterea de negociere a deținătorilor de mărci cu distribuitorii este considerabilă. Într-adevăr, aceștia sunt cei care fixează prețurile. Piața este, de asemenea, consolidată, iar cei patru producători din eșantion dețin 54 % din cota de piață. Pe de altă parte, distribuitorii dețin avantajul în segmentul mărcilor private. Din cauza concurenței externe și a concurenței din interiorul Uniunii, prețurile sunt în mod constant sub presiune. Ca urmare, este mai dificil pentru producătorii din Uniune să repercuteze creșterile costurilor de producție (în principal cele pentru porumbul dulce sau cutiile de conserve) asupra clienților (costurile de producție ale industriei din Uniune au crescut cu 5 % în perioada examinată), datorită presiunii exercitate de importurile thailandeze asupra prețurilor.
(112)
În mod clar, industria din Uniune a fost în măsură să își sporească cota de piață prin favorizarea volumelor în detrimentul prețurilor. Pe de altă parte, nu poate fi ignorat faptul că pentru majoritatea activităților sale în sectorul porumbului dulce (marca distribuitorului) aceasta nu a fost în măsură să își recupereze costurile. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune este încă vulnerabilă și fragilă.
(113)
Mai multe părți au susținut că industria din Uniune și-a revenit, având în vedere faptul că o serie de indicatori s-au îmbunătățit și, în special, având în vedere cota ridicată de piață a industriei din Uniune și subcotarea negativă.
(114)
Este recunoscut faptul că situația prejudiciului industriei din Uniune este mixtă. Măsurile antidumping și-au realizat, parțial, obiectivul prin eliminarea unei părți a prejudiciului suferit de către industria din Uniune, ca urmare a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda. Cu toate acestea, în ansamblu, în special ținând seama de rentabilitatea redusă și în scădere, situația industriei din Uniune este încă fragilă.
(115)
Subcotarea negativă și o cotă de piață semnificativă a industriei din Uniune nu indică în mod automat absența prejudiciului. Situația continuării importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din Thailanda (cu marje de dumping de până la 44 %) a dus la blocarea prețurilor pe piața Uniunii. Industria din Uniune, în încercarea de a recâștiga cota de piață pierdută, a menținut prețurile la un nivel scăzut, ceea ce a dus la o scădere a rentabilității.
(116)
O parte interesată a afirmat că evaluarea prejudiciului ar trebui să se bazeze pe performanța globală a industriei Uniunii și nu pe performanța unui segment de piață.
(117)
În conformitate cu ancheta inițială, evaluarea prejudiciului s-a bazat pe performanța globală a industriei Uniunii (marca proprie + marca distribuitorului), precum și, pentru o serie de indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor), pe marca distribuitorului. Nu există circumstanțe modificate care să justifice o abatere de la această metodă, care rămâne valabilă pentru evaluarea situației industriei din Uniune. În conformitate cu cele menționate în considerentele 84 și 85, piața porumbului dulce încă mai este caracterizată prin două canale de vânzare și toate importurile care provin de la exportatorii thailandezi cooperanți utilizau canalul destinat mărcii distribuitorului. În plus, chiar dacă ar fi luată în considerare doar performanța globală a industriei Uniunii, având în vedere rentabilitatea redusă și în scădere, aceasta nu ar modifica concluzia că industria Uniunii se află într-o situație fragilă. Pe baza considerațiilor de mai sus, argumentul este respins.
(118)
Două părți interesate au afirmat că incapacitatea industriei din Uniune ar putea rezulta din concurența în cadrul Uniunii.
(119)
Cu toate acestea, situația de pe piața Uniunii în materie de concurență nu este fundamental diferită de situația din perioada examinată în ancheta inițială (două canale de vânzări, aproximativ 20 de producători din Uniune). Cu toate acestea, în 2002, înainte ca exporturile thailandeze să înceapă să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, industria din Uniune a atins un nivel al profitului de peste 20 % în ansamblu (marca proprie + marca distribuitorului) și 17 % pentru marca distribuitorului. Acest lucru demonstrează că, în Uniune, concurența nu împiedică industria din Uniune să atingă marje de profit confortabile. Mai degrabă prezența continuă a importurilor care fac obiectul unui dumping și blocarea prețurilor care decurge din aceasta sunt factorii care împiedică industria din Uniune să își crească prețurile.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(120)
Pe baza tendințelor descrise mai sus, se pare că măsurile antidumping și-au atins parțial scopul prevăzut de a elimina prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Pe de altă parte, după cum reiese din evoluția negativă a unei serii de indicatori de prejudiciu, industria se află încă într-o situație fragilă și vulnerabilă.
(121)
Astfel cum s-a menționat anterior, exportatorii thailandezi dispun de capacități neutilizate suficiente pentru a-și spori foarte rapid exporturile. În plus, statisticile comerciale thailandeze confirmă faptul că Thailanda a exportat aproximativ 140 000 de tone în țările terțe în 2011, ceea ce reprezintă aproximativ de 7 ori mai mult decât volumul exporturilor thailandeze către Uniune. Date fiind prețurile mai lucrative de pe piața Uniunii în raport cu anumite piețe din țări terțe, este probabil ca importante cantități exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. O astfel de evoluție bruscă a fost deja observată în ancheta inițială, atunci când cota de piață a importurilor în Uniune provenite din Thailanda aproape s-a dublat în numai trei ani, și anume, de la 6,8 % în 2002 la 12,7 % în 2005.
(122)
Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că există o probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul abrogării măsurilor.
(123)
Mai multe părți interesate au exprimat îndoieli cu privire la concluzia probabilității reapariției prejudiciului. În special, se susține că o diferență de preț de 5 % între piața Uniunii și piețele țărilor terțe este prea mică pentru a redirecționa exporturile de porumb dulce către piața Uniunii. Acest argument a fost deja abordat în considerentul 61. În plus, se afirmă că porumbul dulce nu este un produs care poate fi redirecționat cu ușurință între piețe. Totuși, acest argument nu a fost întemeiat și nu corespunde constatărilor acestei anchete.
(124)
Deși probabilitatea reapariției prejudiciului este o evaluare prospectivă, ea se bazează pe datele menționate în considerentul 121. Afirmația a fost, prin urmare, respinsă.
G. INTERESUL UNIUNII
(125)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
1. Interesul industriei din Uniune
(126)
Astfel cum s-a menționat mai sus, industria din Uniune se află în continuare într-o situație oarecum fragilă și vulnerabilă. Aceasta ar utiliza răgazul obținut prin prelungirea măsurilor pentru a crește nivelul prețurilor sale de vânzare (în special pentru produsele sub marca distribuitorului) în scopul de a-și recupera costurile de producție sporite. Aceasta ar permite industriei să își îmbunătățească situația financiară.
2. Interesul distribuitorilor și al consumatorilor
(127)
A fost solicitată cooperarea a peste 40 de importatori/distribuitori și a două organizații reprezentând consumatorii și comercianții. Un singur distribuitor a cooperat. Importurile sale au reprezentat o mică parte din totalul importurilor din Thailanda pe durata PAR. Partea din cifra sa de afaceri legată de porumbul dulce a fost neglijabilă în comparație cu totalul cifrei sale de afaceri. În plus, revânzările de porumb dulce au generat profituri foarte mari în cursul PAR. Acești factori sugerează faptul că distribuitorii nu ar fi afectați în mod disproporționat, chiar în cazul în care măsurile ar urma să fie extinse.
(128)
În același timp, o serie de asociații comerciale au formulat observații și au participat la o audiere. Acestea susțin că măsurile antidumping ar trebui să înceteze din cauza cotei de piață reduse și în scădere a importurilor din Thailanda, care coincide cu cota de piață puternică și în creștere a industriei din Uniune.
(129)
În ceea ce privește consumatorii, cheltuielile medii pe gospodărie pentru porumb dulce sunt foarte limitate, până la 5 EUR pe an. Ținând cont de nivelul moderat al măsurilor actuale, efectele menținerii măsurilor ar fi probabil neglijabile pentru consumatori.
(130)
Prin urmare, având în vedere cele menționate anterior și gradul scăzut de cooperare în general, se consideră că situația distribuitorilor și a consumatorilor din Uniune nu riscă să fie afectată considerabil de măsurile propuse.
3. Riscul penuriei de aprovizionare/concurenței pe piața Uniunii
(131)
În primul rând, ar trebui amintit faptul că măsurile antidumping nu urmăresc interzicerea accesului în Uniune al importurilor vizate de aceste măsuri, ci eliminarea impactului unor condiții de piață denaturate, ca urmare a prezenței în continuare a importurilor care fac obiectul unui dumping.
(132)
Consumul în Uniune a crescut cu 9 % în cursul PAR, ajungând la aproximativ 350 000 de tone. Capacitatea industriei din Uniune a depășit constant cererea din Uniune în decursul perioadei examinate, atingând un nivel de aproximativ 440 000 de tone în cursul PAR. Există suficientă concurență între producătorii din Uniune. Funcționând la o rată de utilizare a capacității de 77 % în cursul PAR, se pare că industria din Uniune dispune de o capacitate de producție neutilizată suficientă pentru a-și spori, în continuare, producția, în cazul unei creșteri a cererii. Importurile din alte țări terțe, în special Statele Unite ale Americii și Republica Populară Chineză pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii. Astfel cum s-a menționat anterior, ar trebui să se scoată în evidență faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile din Thailanda în Uniune. Luând în considerare nivelul scăzut al măsurilor, se preconizează că importurile thailandeze vor continua să reprezinte o anumită cotă pe piața Uniunii.
(133)
Având în vedere considerentele de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar conduce, probabil, la un deficit de aprovizionare a pieței Uniunii sau la o restrângere a concurenței pe piața Uniunii.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(134)
Pe baza celor de mai sus, se pare că efectele negative ale continuării măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de avantajele reprezentate de prelungirea aplicării măsurilor pentru industria din Uniune.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(135)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(136)
Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de porumb dulce boabe preparat sau conservat originar din Thailanda ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem la diferite niveluri.
(137)
Nivelurile taxelor antidumping atribuite fiecărei societăți menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(138)
Orice cerere de aplicare a acestor rate individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit sau conservat în oțet sau acid acetic, necongelat, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001903010) și porumb dulce boabe (Zea mays var. saccharata), preparat sau conservat în alt mod decât în oțet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele de la poziția 2006, intrând în prezent sub incidența codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005800010), originar din Thailanda.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailanda
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailanda
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailanda
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailanda
11,1
A792
Producătorii cooperanți enumerați în anexă
12,9
A793
Toate celelalte societăți
14,3
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator pe lista societăților cooperante neincluse în eșantion și, prin urmare, supuse taxei medii ponderate de 12,9 %, în cazul în care orice nou producător-exportator din Thailanda prezintă Comisiei dovezi suficiente care să demonstreze faptul că:
(a)
nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) în cursul perioadei anchetei de reexaminare (1 aprilie 2011-30 martie 2012);
(b)
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Thailanda care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament; precum și
(c)
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada anchetei de reexaminare sau și-a asumat obligația contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă în Uniune.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2013.