РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 716/2014 AL COMISIEI
din 27 iunie 2014
privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în Cerul unic european (1), în special articolul 15a alineatul (3),
întrucât:
(1)
Proiectul de cercetare și dezvoltare a managementului traficului aerian din cadrul Cerului unic european (denumit în continuare „SESAR”) vizează modernizarea managementului traficului aerian (denumit în continuare „ATM”) în Europa și reprezintă pilonul tehnologic al Cerului unic european. Acesta își propune să ofere Uniunii, până în 2030, o infrastructură de management al traficului aerian de înaltă performanță, care va permite funcționarea și dezvoltarea sigură și ecologică a transportului aerian.
(2)
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei (2) a stabilit cerințele referitoare la conținutul proiectelor comune, la elaborarea, adoptarea, implementarea și monitorizarea acestora. Acesta prevede că proiectele comune trebuie să fie puse în aplicare, pe baza programului de punere în practică, prin proiecte de implementare coordonate de organismul care gestionează punerea în practică.
(3)
În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, un proiect comun vizează punerea în practică în timp util, coordonată și sincronizată a funcționalităților ATM care sunt suficient de mature pentru implementare și care contribuie la realizarea modificărilor operaționale esențiale identificate în Planul general european pentru ATM. Într-un proiect comun se pot include numai funcționalitățile ATM care necesită o punere în practică sincronizată și care contribuie în mod semnificativ la obiectivele de performanță la nivelul Uniunii.
(4)
La cererea Comisiei, întreprinderea comună SESAR a elaborat un proiect preliminar pentru primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”.
(5)
Proiectul preliminar a fost analizat și revizuit de către Comisie, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației, al Agenției Europene de Apărare, al administratorului de rețea, al organismului de evaluare a performanței, al Eurocontrol, al organizațiilor europene de standardizare și al Organizației europene pentru echipamente de aviație civilă (Eurocae).
(6)
Comisia a efectuat ulterior o analiză cost-beneficiu globală independentă și a purtat consultări adecvate cu statele membre și cu părțile interesate relevante.
(7)
Pe această bază, Comisia a elaborat o propunere pentru proiectul comun pilot. În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013: Grupul SESAR de utilizatori civili ai spațiului aerian a aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; furnizorii de servicii de navigație aeriană au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014; operatorii de aeroporturi au aprobat propunerea la 29 aprilie 2014; administratorii de rețea au aprobat propunerea la 25 aprilie 2014; iar serviciile meteorologice naționale din Europa au aprobat propunerea la 30 aprilie 2014.
(8)
Proiectul comun pilot identifică șase funcționalități ATM, și anume, gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare; integrarea și capacitatea aeroporturilor; managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere; managementul prin colaborare al rețelei; managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem; și schimbul inițial de informații privind traiectoria. Implementarea acestor șase funcționalități ATM ar trebui să fie obligatorie.
(9)
Se preconizează că funcționalitatea „gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare” va îmbunătăți precizia traiectoriei de apropiere și va facilita secvențierea traficului într-un stadiu timpuriu, permițând astfel reducerea consumului de combustibil și a impactului asupra mediului în etapele de coborâre/sosire. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Sincronizarea traficului”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(10)
Se preconizează că funcționalitatea „integrarea și capacitatea aeroporturilor” va îmbunătăți siguranța și capacitatea pistelor, asigurând beneficii în ceea ce privește consumul de combustibil și reducerea întârzierilor, precum și capacitatea aeroporturilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Integrarea și capacitatea aeroporturilor”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(11)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere” va permite o utilizare mai eficientă a spațiului aerian, oferind astfel beneficii semnificative legate de consumul de combustibil și reducerea întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(12)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul prin colaborare al rețelei” va îmbunătăți calitatea și actualitatea informațiilor de rețea partajate de toate părțile interesate în domeniul ATM, asigurând astfel beneficii semnificative în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană (denumite în continuare „ANS”), creșterea productivității și economii de costuri legate de întârzieri. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Managementul prin colaborare al rețelei și echilibrarea dinamică a capacității”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(13)
Se preconizează că funcționalitatea „managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem”, constând într-un set de servicii furnizate și utilizate prin intermediul unei rețele bazate pe protocolul internet de către sistemele SWIM (System Wide Information Management - managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem), va aduce beneficii semnificative în ceea ce privește productivitatea ANS. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „SWIM”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM.
(14)
Se preconizează că funcționalitatea „schimbul inițial de informații privind traiectoria”, cu performanțe îmbunătățite de prelucrare a datelor de zbor, va îmbunătăți predictibilitatea traiectoriei aeronavelor în beneficiul utilizatorilor spațiului aerian, al administratorului de rețea și al furnizorilor de ANS, implicând mai puține intervenții tactice și îmbunătățirea rezolvării conflictelor de trafic. Se preconizează că acest lucru va avea un impact pozitiv asupra productivității ANS, asupra economiei de combustibil și asupra variabilității întârzierilor. Această funcționalitate include o parte din Modificările operaționale esențiale din etapa 1 pentru caracteristica-cheie „Trecerea de la managementul spațiului aerian la managementul traiectoriilor 4D”, astfel cum este definită în Planul general european pentru ATM, și sprijină în mod indirect alte caracteristici-cheie abordate de alte funcționalități ATM prin utilizarea în comun a informațiilor privind traiectoriile.
(15)
În scopul obținerii beneficiilor depline ale proiectului comun pilot, se așteaptă ca anumite părți interesate operaționale din țări terțe să implementeze unele părți ale proiectului comun pilot. Organismul care gestionează punerea în practică va asigura implicarea acestora, în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Implicarea părților interesate operaționale din țări terțe nu afectează repartizarea competențelor în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană și funcționalitățile ATM.
(16)
În scopul sprijinirii părților interesate operaționale în cauză în procesul de punere în practică a funcționalităților ATM, Comisia ar trebui să publice documentele de referință cu caracter neobligatoriu, cum ar fi: documente de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, o foaie de parcurs cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare și o analiză cost-beneficiu globală care să susțină proiectul comun pilot. După caz, documentele de însoțire trebuie elaborate conform procedurilor impuse prin Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu implicarea autorităților naționale de supervizare în conformitate cu regulamentul menționat.
(17)
Punerea în aplicare a proiectului comun pilot ar trebui monitorizată, în măsura în care este posibil, utilizându-se mecanismele de monitorizare existente și structurile de consultare existente, astfel încât să fie implicate toate părțile interesate operaționale.
(18)
În special pentru a permite Comisiei să modifice prezentul regulament în funcție de necesități, ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de revizuire a prezentului regulament, cu implicarea organismului care gestionează punerea în practică, care ar trebui să se coordoneze și să coopereze cu entitățile menționate la articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și anume autoritățile naționale de supervizare, autoritățile militare, întreprinderea comună SESAR și industria prelucrătoare. Organismul care gestionează punerea în practică trebuie să țină seama de impactul asupra capabilităților de apărare naționale și colective în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013. Coordonarea cu autoritățile militare în cadrul proiectului comun pilot rămâne o prioritate, conform declarației de ansamblu referitoare la problemele militare legate de Cerul unic european (4). Potrivit declarației menționate, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele referitoare la managementul traficului aerian.
(19)
În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), aplicarea regulamentului menționat nu aduce atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre referitoare laordinea publică, siguranța publică și obiectivele din domeniul apărării. Prezentul regulament nu vizează pregătirea și operațiunile militare.
(20)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește primul proiect comun, denumit în continuare „proiectul comun pilot”. Proiectul comun pilot identifică un prim set de funcționalități ATM care urmează să fie puse în practică în timp util, în mod coordonat și sincronizat, astfel încât să realizeze modificările operaționale esențiale care decurg din Planul general european pentru ATM.
(2) Prezentul regulament se aplică rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN) și sistemelor pentru serviciile de navigație aeriană identificate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 552/2004. Acesta se aplică părților interesate identificate în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, precum și la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013.
În plus, se aplică următoarele definiții:
1.
„proces decizional în colaborare - aeroporturi (A-CDM)” înseamnă un proces în care, pe aeroporturi, deciziile legate de managementul fluxului de trafic aerian și al capacității (denumit în continuare „ATFCM”) sunt luate pe baza interacțiunii dintre părțile interesate operaționale și alți actori implicați în ATFCM și care vizează reducerea întârzierilor, îmbunătățirea predictibilității evenimentelor și optimizarea utilizării resurselor;
2.
„plan de operațiuni aeroportuare (AOP)” înseamnă un plan de acțiune unic, comun și convenit prin colaborare, aflat la dispoziția tuturor părților interesate implicate în operațiunile aeroportuare, al cărui scop este să ofere o înțelegere comună a situației și să constituie baza pe care pot fi luate deciziile părților interesate cu privire la optimizarea proceselor;
3.
„plan de administrare a rețelei (NOP)” înseamnă planul, inclusiv instrumentele sale de sprijin, elaborat de administratorul de rețea în coordonare cu părțile interesate operaționale, în scopul organizării activităților sale operaționale pe termen scurt și mediu, în conformitate cu principiile directoare din planul strategic al rețelei. Planul de administrare a rețelei conține o parte specifică destinată configurării rețelei europene de rute, care include planul de îmbunătățire a rețelei europene de rute;
4.
„utilizarea unei funcționalități ATM” înseamnă că funcționalitatea ATM în cauză este pusă în serviciu și este utilizată pe deplin în operațiunile zilnice;
5.
„termen-țintă pentru punerea în practică” înseamnă data până la care trebuie finalizată punerea în practică a funcționalității ATM în cauză, iar aceasta trebuie să fie utilizată pe deplin în plan operațional.
Articolul 3
Funcționalitățile ATM și punerea lor în practică
(1) Proiectul comun pilot cuprinde următoarele funcționalități ATM:
(a)
gestionarea extinsă a sosirilor și navigația bazată pe performanțe în regiunile terminale de control cu densitate mare;
(b)
integrarea și capacitatea aeroporturilor;
(c)
managementul flexibil al spațiului aerian și rute libere;
(d)
managementul prin colaborare al rețelei;
(e)
managementul inițial al informațiilor la nivel de sistem;
(f)
schimbul inițial de informații privind traiectoria.
Respectivele funcționalități ATM sunt descrise în anexă.
(2) Părțile interesate operaționale identificate în anexă și administratorul de rețea pun în practică funcționalitățile ATM menționate la alineatul (1) și implementează procedurile operaționale asociate care permit operarea continuă, în conformitate cu anexa și cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 al Comisiei. Părțile interesate operaționale din sectorul militar pun în practică respectivele funcționalități ATM numai în măsura necesară pentru a respecta punctul 4 din partea A a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 552/2004.
Articolul 4
Documente de referință și de însoțire
Comisia publică pe site-ul său internet următoarele documente de referință și de însoțire pentru punerea în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1):
(a)
o listă orientativă a documentelor de însoțire pentru faza de standardizare și de industrializare, care urmează să fie puse la dispoziție de întreprinderea comună SESAR, inclusiv termenele-țintă aferente;
(b)
o foaie de parcurs orientativă cu privire la necesarul în materie de standardizare și de reglementare, inclusiv trimiteri la normele de punere în aplicare și specificațiile comunitare elaborate în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 și termenele-țintă aferente;
(c)
analiza cost-beneficiu globală pe baza căreia se ia în considerare aprobarea părților interesate ale proiectului comun pilot.
Articolul 5
Monitorizare
Monitorizarea de către Comisie prevăzută la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 se efectuează în special cu ajutorul următoarelor instrumente de planificare și de raportare:
(a)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării Planului general european pentru ATM;
(b)
planul strategic al rețelei și planul de administrare a rețelei;
(c)
planurile de performanță, în special cu ajutorul informațiilor specificate la articolul 11 alineatul (3) litera (c), articolul 11 alineatul (5) și punctul 2 din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 390/2013 al Comisiei (6);
(d)
tabelele de raportare cu privire la costurile de navigație aeriană, în special informațiile specificate la rândul 3.8 din tabelul 1 și la punctul 2 litera (m) din anexa II și la rândurile 2.1-2.4 din tabelul 3 din anexa VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei (7);
(e)
monitorizarea proiectelor de implementare menționate la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013 de către organismul care gestionează punerea în practică;
(f)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării blocurilor funcționale de spațiu aerian;
(g)
mecanismele de planificare și de raportare a implementării referitoare la standardizare.
Articolul 6
Revizuire
Comisia revizuiește prezentul regulament având în vedere informațiile și consilierea primite de la organismul care gestionează punerea în practică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 409/2013, și după desfășurarea activităților de coordonare și de consultare impuse de articolul 9 din regulamentul menționat, informațiile obținute prin monitorizarea menționată la articolul 5 și evoluțiile tehnologice în domeniul ATM, prezentând rezultatele revizuirii Comitetului pentru Cerul unic.
Revizuirea vizează în special următoarele aspecte:
(a)
progresele înregistrate în implementarea funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1);
(b)
utilizarea stimulentelor existente pentru punerea în aplicare a proiectului comun pilot și posibilitățile de noi stimulente;
(c)
contribuția proiectului comun pilot la atingerea țintelor de performanță și la implementarea utilizării flexibile a spațiului aerian;
(d)
costurile și beneficiile efective obținute în urma punerii în practică a funcționalităților ATM menționate la articolul 3 alineatul (1), inclusiv identificarea oricărui impact negativ la nivel local sau regional asupra oricărei categorii date de parte interesată operațională;
(e)
necesitatea adaptării proiectului comun pilot, în special a domeniului său de aplicare personal și geografic, precum și termenele-țintă pentru punerea în practică prevăzute în anexă;
(f)
progresele înregistrate în elaborarea documentelor de referință și de însoțire menționate la articolul 4.
Comisia demarează prima revizuire în terme de cel târziu 18 luni de la aprobarea programului de punere în practică.
Articolul 7
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2014.