РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/110 AL COMISIEI
din 26 ianuarie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia și de încheiere a procedurii privind importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping („ancheta anterioară”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1256/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, încadrate în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, Republica Populară Chineză („RPC”), Rusia, Thailanda și Ucraina („măsurile antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 10,1 % și 90,6 %.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 18 septembrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor respective, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Comitetul pentru protecția sectorului industrial al tuburilor din oțel sudate din Uniunea Europeană („solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă o proporție semnificativă din producția totală de tuburi și țevi sudate a Uniunii, și anume, în acest caz, peste 25 %.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(4)
După ce a stabilit, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 19 decembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) („avizul de deschidere”), deschiderea unei astfel de reexaminări în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de procedură
(6)
Comisia a anunțat oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina („țările în cauză”), importatorii neafiliați și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor în cauză, cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și transmite opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au indicat motivele specifice ale solicitării.
4.2.1. Selectarea unui eșantion de producători-exportatori
(8)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, Rusia și Ucraina, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
În final, Comisia nu a primit răspunsuri în privința eșantionării de la producătorii-exportatori din RPC. Un răspuns în acest sens a fost primit de la un producător-exportator din Ucraina. Trei răspunsuri au fost primite de la producători-exportatori din Rusia. Prin urmare, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor-exportatori nu este necesară.
4.2.2. Selectarea unui eșantion de importatori și a unui eșantion de producători din Uniune
(10)
Având în vedere numărul aparent mare de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut recurgerea la eșantionare în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să îi furnizeze acesteia informațiile solicitate în avizul de deschidere. Deoarece nu s-a primit niciun răspuns de la importatorii neafiliați, eșantionarea nu a fost aplicată în cazul acestora.
(11)
Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în această procedură, în avizul de deschidere s-a anunțat selectarea provizorie de către Comisie, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a unui eșantion de producători din Uniune, în vederea stabilirii prejudiciului. Această preselecție s-a efectuat utilizând informațiile de care dispunea Comisia în etapa de deschidere și a fost bazată pe volumul vânzărilor și volumul producției înregistrate de producători, precum și pe localizarea geografică a acestora în Uniune. Eșantionul corespundea celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări care putea fi, în mod rezonabil, supus anchetei în timpul disponibil și reprezenta 52 % din producția și vânzările totale către clienți neafiliați din UE, înregistrate de industria din Uniune. În plus, eșantionul era reprezentativ din punctul de vedere al localizării geografice a întreprinderilor, deoarece acoperea patru state membre. Producătorii din UE au fost consultați cu privire la eșantionul propus la data publicării avizului de deschidere. Dat fiind că nu s-a manifestat niciun alt producător și nu au fost primite observații cu privire la eșantion, eșantionul propus a fost confirmat.
(12)
Comisia a căutat să obțină și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, probabilitatea continuării sau reapariției prejudiciului, precum și interesul Uniunii. În acest scop, Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori și producătorilor din Uniune incluși în eșantion. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Arcelor Mittal Karvina, Republica Cehă;
-
Arcelor Mittal Krakow, Polonia;
-
Arvedi Tubi Acciaio S.p.A, Cremona, Italia;
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Regatul Unit;
(b)
producător-exportator din Belarus:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Belarus;
(c)
agent afiliat cu producătorul-exportator din Ucraina:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Elveția;
(d)
producător din Rusia:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusia;
(e)
producător din țara analoagă:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Africa de Sud.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(13)
Produsul în cauză constă în tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și diametru exterior de maximum 168,3 mm, din care se exclud țevile de tipul celor utilizate pentru conductele de petrol sau gaze, burlanele de foraj și țevile de extracție de tipul celor utilizate pentru forarea puțurilor de petrol sau gaze, tuburile de precizie, precum și tuburile și țevile cu fitinguri atașate, adecvate pentru circuitele de gaze sau de lichide și utilizate la aeronavele civile, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77, originare din Belarus, RPC, Rusia și Ucraina.
(14)
Ancheta a arătat că toate tipurile produsului în cauză au aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și sunt utilizate, în general, pentru aceleași scopuri.
2. Produsul similar
(15)
S-a constatat că tuburile și țevile sudate produse și vândute în Uniune de către industria din Uniune și tuburile și țevile sudate produse și vândute în țările în cauză și în țara analoagă au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări de bază ca și tuburile și țevile sudate produse în țările în cauză și vândute pentru export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(16)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat posibilitatea ca expirarea măsurilor existente să conducă la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea celor patru țări în cauză.
(17)
Toate cele patru țări care fac obiectul anchetei au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu există o probabilitate de continuare a dumpingului din partea celor patru țări supuse anchetei. Evaluarea s-a limitat la probabilitatea de reapariție a dumpingului, fiind analizate în acest sens prețurile de export către alte țări terțe. Ca și în ancheta anterioară, exporturile către Belarus nu au fost luate în considerare în acest context.
ȚĂRI FĂRĂ ECONOMIE DE PIAȚĂ
1. Țară analoagă
(18)
În temeiul dispozițiilor articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Belarus și RPC nu sunt considerate țări cu economie de piață. În ancheta anterioară, SUA au fost considerate țară analoagă, în scopul stabilirii valorii normale. În avizul de deschidere, s-a prevăzut ca, în scopul prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, SUA să fie considerate țară analoagă, astfel cum a sugerat solicitantul.
(19)
Comisia a primit observații din partea societății Mogilev și a autorităților din Belarus. Nu au fost primite observații de la părțile interesate din RPC.
(20)
Părțile din Belarus au susținut că SUA nu constituie o alegere potrivită, din cauza pretinselor legături dintre unicul producător cooperant din SUA și industria din Uniune.
(21)
Părțile din Belarus au sugerat că Rusia ar trebui considerată țară analoagă, deoarece industria siderurgică rusească ar fi similară cu cea din Belarus, ca urmare a legăturilor comune cu fosta Uniune Sovietică.
(22)
Ancheta a stabilit însă că valoarea gazelor naturale nu a fost reflectată în mod corespunzător în costul de producție al singurului producător cooperant din Rusia (a se vedea considerentul 69 de mai jos). În plus, cooperarea din partea acestui producător din Rusia nu a fost suficientă (a se vedea considerentul 61 de mai jos). Prin urmare, alegerea Rusiei nu a fost considerată adecvată.
(23)
Comisia a identificat, de asemenea, alte țări terțe care exportă produsul în cauză în Uniune. Aceasta a contactat producători din 14 țări cunoscute ca producătoare de oțel. Printre țările respective se numără Bosnia și Herțegovina, Brazilia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia, Africa de Sud, Coreea de Sud și Taiwan.
(24)
În final, producătorii din SUA nu au cooperat cu Comisia. Aceasta a primit însă răspunsuri complete la chestionare din partea producătorilor din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și din Africa de Sud. Ca urmare a volumului semnificativ al vânzărilor interne ale producătorului din această țară, Comisia a considerat că Africa de Sud reprezintă cea mai potrivită alegere.
BELARUS
1. Observație preliminară
(25)
Cel mai mare producător cunoscut din Belarus, OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev”) a cooperat la anchetă. Mogilev nu a exportat însă produsul în cauză în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 27 de mai jos.
2. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
2.1. Determinarea valorii normale
(26)
Valoarea normală pentru Belarus a fost stabilită per tip de produs al produsului similar, pe baza prețurilor practicate la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”). Atunci când nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul activității comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Africa de Sud, Comisia a calculat valoarea normală prin adăugarea la costul de producție al produsului similar a cheltuielilor de vânzare, generale și administrative și a profitului.
2.2. Determinarea prețului probabil de export
(27)
În cursul perioadei anchetei de reexaminare, Mogilev nu a exportat produsul în cauză în Uniune. În consecință, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare către alte țări terțe.
2.3. Comparație
(28)
Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.
(29)
După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile, reducerile și nivelul schimburilor comerciale.
2.4. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
(30)
Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 28,4 %.
3. Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(31)
Liniile de producție ale societății Mogilev au fost utilizate atât pentru producția de tuburi și țevi sudate, cât și pentru producția de profile tubulare (numai o etapă minoră de producție separă procesele de producție ale celor două produse). Societatea Mogilev a produs volume semnificative de profile tubulare pe care le-a exportat și în Uniune, având în vedere că aceste bunuri nu sunt supuse taxelor antidumping. Această societate a produs, de asemenea, țevi sudate cu diametrul mai mare de 168,3 mm („țevi de diametru mare”), care nu sunt supuse taxelor antidumping în Uniune.
(32)
Pe baza actualei game de produse, capacitatea de rezervă a Mogilev este estimată la aproximativ 20 000 de tone, ceea ce reprezintă în jur de 5 % din consumul Uniunii.
(33)
În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există riscul ca Mogilev să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.
(34)
În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că actuala sa capacitate de rezervă este considerabil mai scăzută din cauza unei limitări induse de testarea hidraulică. Testarea hidraulică nu este însă decât o etapă minoră în procesul de producție al produsului în cauză și, prin urmare, o astfel de limitare este relativ ușor de înlăturat. În consecință, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia la stabilirea capacității de rezervă a uzinei trebuie să se țină seama de limitarea indusă de echipamentul de testare hidraulică.
3.2. Reorientarea producției, abandonând accentul pe alte produse fabricate în aceleași unități de producție
(35)
După cum s-a indicat în considerentul 31 de mai sus, pentru societatea Mogilev este mai profitabilă în prezent producția de profile tubulare, deoarece acestea nu sunt supuse taxelor antidumping, în timp ce țevile sudate sunt supuse taxelor antidumping în Uniune. Într-adevăr, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, producția a fost puternic concentrată pe produse care nu fac obiectul taxelor antidumping în Uniune, acestea reprezentând marea majoritate a produselor fabricate. În lipsa măsurilor privind țevile sudate, este de așteptat ca Mogilev să producă o gamă mai echilibrată de produse, reorientând capacități de producție dedicate produselor care nu sunt în prezent supuse măsurilor, către producția de țevi sudate.
(36)
În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca Mogilev să treacă, cel puțin parțial, de la producția de produse care în prezent nu sunt supuse taxelor antidumping, la producția de țevi sudate pentru piața Uniunii la prețuri de dumping.
(37)
În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu și-ar reorienta imediat gama de produse de la profile tubulare la tuburi și țevi sudate, deoarece, timp de mai mulți ani, vânzările sale de profile tubulare au fost mult mai mari decât vânzările de tuburi și țevi sudate și nu ar exista motive pentru schimbarea acestei practici.
(38)
În această privință, trebuie subliniat faptul că UE este pentru Mogilev cea mai mare piață de profile tubulare și că, în prezent, societatea nu vinde tuburi și țevi sudate pe piața Uniunii. Mogilev nu a furnizat nicio dovadă că, în cazul abrogării măsurilor, raporturile dintre vânzările diferitelor produse către UE nu s-ar schimba. Prin urmare, se menține concluzia potrivit căreia, în cazul abrogării măsurilor, Mogilev va produce probabil o gamă de produse mai echilibrată și va reorienta producția, cel puțin parțial, de la profilele tubulare la tuburile și țevile sudate destinate pieței Uniunii.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii
(39)
După cum s-a menționat în considerentul 27 de mai sus, produsul în cauză nu a fost exportat din Belarus în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, evaluarea probabilității riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor ar trebui să se bazeze pe:
-
prețurile prevalente de vânzare pe alte piețe de export;
-
prețurile prevalente de pe piața Uniunii, atât cele practicate de industria din Uniune, cât și cele practicate de alte surse de importuri; și
-
comportamentul societății Mogilev în ceea ce privește vânzarea produselor care nu sunt supuse taxelor antidumping.
(40)
Atunci când se compară prețul de vânzare mediu practicat de Mogilev în alte țări cu prețurile de pe piața Uniunii, se poate constata un nivel semnificativ de subcotare. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Prețurile practicate de Mogilev sunt, de asemenea, mai scăzute decât cele practicate de alte surse de importuri pe piața Uniunii, cum ar fi India și Turcia.
(41)
La atractivitatea probabilă a pieței Uniunii contribuie și canalele de vânzare de care Mogilev dispune deja, care sunt în prezent utilizate pentru vânzarea altor produse și care, în cazul abrogării măsurilor, ar putea fi utilizate și pentru vânzarea produsului în cauză.
(42)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că, în cazul abrogării măsurilor există un risc semnificativ de redirecționare a exporturilor către piața Uniunii la prețuri de dumping, deoarece această piață este mult mai atractivă din punctul de vedere al prețurilor.
(43)
În urma comunicării acestei concluzii, Mogilev a susținut că nu s-a ținut seama în mod corespunzător de creșterea semnificativă a vânzărilor sale de tuburi și țevi sudate pe piața internă și pe piața rusă în cursul perioadei luate în considerare. În această privință, trebuie remarcat faptul că, în cursul anchetei, a fost confirmată creșterea volumelor de vânzări pe aceste piețe. În observațiile transmise după comunicare, Mogilev a mai confirmat că tuburile și țevile sudate sunt vândute la prețuri mai mici decât prețurile prevalente pe piața UE. Prin urmare, creșterea de-a lungul timpului a volumelor de vânzări ale acestor produse atât pe piața internă, cât și pe piața rusă nu reduce sau nu elimină riscul de redirecționare către piața Uniunii, ca urmare a prețurilor mai atractive din UE. În consecință, argumentul adus de societatea Mogilev este respins.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(44)
Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Belarus, riscul de reorientare a producției de la alte produse către produsul în cauză și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor de produs în cauză din Belarus la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.
RPC
1. Observații preliminare
(45)
După cum s-a precizat în considerentul 9 de mai sus, Comisia nu a primit niciun răspuns din RPC. În consecință, în lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Autoritățile chineze au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile.
(46)
Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț privind importurile și exporturile (datele Eurostat și date privind exporturile chineze) și serviciul de informare Metal Bulletin.
(47)
Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
2. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
2.1. Determinarea valorii normale
(48)
Valoarea normală pentru RPC a fost stabilită pe baza prețului mediu practicat la vânzările interne către clienți neafiliați, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în Africa de Sud („țara analoagă”).
2.2. Determinarea prețului probabil de export
(49)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de export trebuiau calculate pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(50)
Comisia a analizat în primul rând statisticile furnizate de Eurostat. Cantitățile de produs importate din RPC au fost însă foarte scăzute și, prin urmare, prețurile acestora au fost considerate nereprezentative. Din acest motiv, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de comerț chineze privind exporturile către țări terțe.
2.3. Comparație
(51)
Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.
(52)
După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport, costurile de asigurare, TVA nerambursabilă, costurile de export, rabaturile și reducerile.
2.4. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
(53)
Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 39,3 %.
3. Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(54)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-au utilizat următoarele surse:
-
informațiile furnizate de solicitant;
-
publicațiile disponibile (de exemplu, Metal Bulletin);
-
informațiile culese în cadrul anchetei anterioare
(55)
Sectorul industrial al țevilor sudate din China este cunoscut ca fiind, în mod detașat, cel mai mare din lume. Metal Bulletin a raportat o producție anuală de țevi sudate de aproximativ 35 de milioane de tone în 2012. Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de țevi sudate a RPC depășește cu mult 45 de milioane de tone pe an. Prin urmare, capacitatea de rezervă totală ar depăși 10 milioane de tone, ceea ce reprezintă consumul aparent total de țevi sudate al UE înmulțit cu 25.
(56)
În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori chinezi să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(57)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, constatările s-au bazat pe datele disponibile. În acest sens, evaluarea riscului de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor s-a bazat pe surse public disponibile.
(58)
Conform surselor public disponibile, cum ar fi Metal Bulletin, nivelul prețurilor în China este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune și prețurilor medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, India și Turcia. Nivelul de subcotare față de prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune variază între 30 % și 50 %. Acest lucru demonstrează evident atractivitatea pieței Uniunii și capacitatea întreprinderilor chineze de a fi competitive datorită prețurilor, în cazul în care măsurile se abrogă.
(59)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că, din cauza diferenței substanțiale de preț menționate anterior, există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale de la piețele cu prețuri mai mici ale țărilor terțe la piața mai profitabilă a Uniunii, în cazul în care măsurile se abrogă.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(60)
Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în RPC și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere semnificativă a exporturilor de produs în cauză din China la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.
ȚĂRI CU ECONOMIE DE PIAȚĂ
RUSIA
1. Observații preliminare
(61)
Doi producători-exportatori ruși reprezentând aproximativ 75 % din producția rusă, care au transmis răspunsuri în privința eșantionării, au informat ulterior Comisia că nu intenționează să răspundă la chestionarul pentru producători. Numai un mic producător, fără exporturi către Uniune și cu exporturi nesemnificative către alte țări a cooperat în cadrul anchetei, răspunzând la chestionar și acceptând o vizită de verificare. Ca urmare a lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Producătorii-exportatori ruși necooperanți și autoritățile ruse au fost informate în legătură cu intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și de a-și întemeia concluziile pe datele disponibile.
(62)
Prin urmare, probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a fost evaluată utilizând cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile de comerț ale Eurostat privind importurile, statisticile rusești privind exporturile și serviciul de informare Metal Bulletin.
(63)
Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa semnificativă de cooperare. S-a considerat că este adecvat să se stabilească la nivel global atât valoarea normală, cât și prețul de export, și anume pe baza valorilor medii, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(64)
Comisia a observat că în statisticile Eurostat figurează unele importuri ale produsului în cauză din Rusia. Cantitățile au fost însă foarte scăzute și, în consecință, prețurile acestor importuri au fost considerate nereprezentative. Prin urmare, informațiile privind prețurile probabile de export către Uniune s-au bazat pe prețurile de export către alte țări terțe, astfel cum se indică în considerentul 73 de mai jos.
2. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
2.1. Determinarea valorii normale
(65)
După cum s-a menționat în considerentul 61 de mai sus, din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili valoarea normală. În acest scop, s-au utilizat informațiile transmise de producătorul cooperant rus.
(66)
Valoarea normală a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) prima teză din regulamentul de bază. S-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost reprezentativ în comparație cu vânzările rusești la export către țări terțe. Vânzările interne se consideră reprezentative dacă volumul vânzărilor produsului similar reprezintă cel puțin 5 % din vânzările rusești la export către țări terțe.
(67)
S-a examinat apoi dacă produsul similar a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru a fost efectuat prin determinarea proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, pentru tipul de produs în cauză.
(68)
Pentru efectuarea verificării referitoare la operațiunile comerciale normale, a fost luat în considerare costul mediu de producție. În ceea ce privește costurile de fabricație și, în special, costurile cu energia, mai precis costul gazelor, s-a verificat dacă prețul plătit pentru gaze de singurul producător-exportator cooperant a reflectat în mod rezonabil costurile asociate producției și distribuției gazelor.
(69)
S-a constatat că prețul intern plătit pentru gaze de producătorii-exportatori era egal cu aproximativ 30 % din prețul de export al gazelor naturale rusești. În această privință, toate datele disponibile au indicat că prețurile interne ale gazelor în Rusia sunt prețuri reglementate, mult mai scăzute decât prețurile de piață plătite pe piețele de export nereglementate pentru gazele naturale rusești. Deoarece costurile gazelor nu au fost reflectate în mod rezonabil în evidențele contabile ale producătorilor-exportatori, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost necesară ajustarea în consecință a acestora. În lipsa unor prețuri pentru gaze nedenaturate și suficient de reprezentative pentru piața internă din Rusia, s-a considerat că este adecvat ca ajustarea să se bazeze, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, pe informațiile aferente altor piețe reprezentative. Prețul ajustat s-a bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germano-cehă (Waidhaus), ajustat pentru a ține seama de costurile locale de distribuție. Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazului rusesc către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și ale cărei prețuri reflectă în mod rezonabil costurile. Prin urmare, aceasta poate fi considerată o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(70)
În consecință, Comisia a utilizat pentru verificarea referitoare la operațiunile comerciale normale costul mediu de producție, ajustat pentru a ține seama de costul gazelor.
(71)
Valoarea normală a fost astfel stabilită ca fiind prețul mediu al vânzărilor interne profitabile din cursul perioadei anchetei de reexaminare, având în vedere că volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor.
2.2. Determinarea prețului probabil de export
(72)
Din cauza lipsei semnificative de cooperare din partea producătorilor-exportatori din Rusia, Comisia a fost nevoită să recurgă la datele disponibile pentru a stabili prețul de export. Informațiile furnizate de singurul producător rus cooperant nu au putut fi utilizate, deoarece acesta nu a exportat produsul în cauză către UE, iar către alte țări terțe nu a exportat decât cantități nesemnificative.
(73)
Din acest motiv și deoarece exporturile din Rusia către Uniune au fost nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza statisticilor de export rusești, utilizând exporturile către alte țări terțe. Exporturile către alte țări terțe au atins volume substanțiale.
(74)
Întrucât singurul producător rus cooperant a produs exclusiv așa-numitele „țevi negre” (și anume, țevi negalvanizate), pentru stabilirea prețului de export au fost utilizate numai informațiile referitoare la țevile negre. Statisticile de export rusești atestă, de asemenea, că țevile negre au reprezentat majoritatea covârșitoare a exporturilor rusești.
(75)
În urma comunicării acestei concluzii, singurul producător rus cooperant a susținut că prețurile sale de export ar fi trebuit să fie utilizate, deoarece exporturile constituie mai mult de 10 % din vânzările sale totale. Aceste vânzări reprezintă însă mai puțin de 2 % din totalul exporturilor care reiese din statisticile de export rusești. Din acest motiv, se menține concluzia potrivit căreia prețurile de export ale acestui producător nu pot fi utilizate din cauza volumelor nesemnificative exportate.
2.3. Comparație
(76)
Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.
(77)
După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport.
2.4. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
(78)
Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 38,7 %.
3. Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(79)
Conform estimărilor solicitantului, capacitatea de producție de rezervă a produsului disponibilă în Rusia depășește consumul total de pe piața UE. Solicitantul și-a bazat estimarea pe informațiile publicate în Metal Expert. În plus, solicitantul a apreciat o utilizare în proporție de 56 % a capacității, fapt confirmat de informațiile furnizate de producătorul cooperant.
(80)
În consecință, dacă măsurile sunt abrogate, există un risc substanțial ca producătorii-exportatori ruși să vândă pe piața Uniunii volume semnificative de țevi sudate, la prețuri de dumping.
(81)
În urma comunicării acestei concluzii, producătorii ruși necooperanți, menționați în considerentul 61 de mai sus, au susținut că informațiile pe care le-au trimis, privind o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, și privind capacitățile de producție de rezervă din Rusia, ar fi fost ignorate de Comisie.
(82)
În această privință, trebuie subliniat faptul că informațiile privind capacitățile de producție de rezervă se refereau la o gamă mai largă de produse, care cuprinde inclusiv profilele tubulare și țevile cu diametru mare. Prin urmare, informațiile respective sunt mai puțin relevante decât cele furnizate de solicitant. În plus, chiar luând în considerare o rată de utilizare a capacității de 60 %-70 %, după cum susțin producătorii ruși, capacitatea de rezervă rezultată ar acoperi cea mai mare parte a consumului de pe piața UE.
(83)
În ceea ce privește informațiile furnizate de producătorii ruși necooperanți cu privire la o presupusă atractivitate a altor piețe, inclusiv a pieței ruse, trebuie precizat în primul rând faptul că, din cauza lipsei de cooperare, aceste date nu au putut fi verificate. În al doilea rând, aceste informații contrazic informațiile obținute în cursul anchetei, menționate în considerentele 84-86 de mai jos, care se bazează pe statisticile oficiale de export rusești și care nu au fost contestate de cei doi producători ruși necooperanți.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(84)
Conform statisticilor de comerț rusești, prețul mediu al exporturilor rusești de 647 EUR/tonă este mult inferior prețului mediu de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, dar se situează la același nivel cu prețurile medii de import în Uniune din principalele țări exportatoare, cum ar fi India și Turcia.
(85)
Conform acelorași statistici de comerț, 33 % din exporturile rusești au ca destinație Azerbaidjan, care reprezintă cea mai importantă piață de export a Rusiei. Prețul de vânzare către Azerbaidjan de 586 EUR/tonă este semnificativ mai mic decât prețul de vânzare de 848 EUR/tonă practicat de industria din Uniune, fiind chiar mai scăzut decât prețurile practicate de alți mari exportatori către Uniune, cum ar fi India sau Turcia. În plus, exporturile rusești către Azerbaidjan sunt echivalente cu aproximativ 15 % din consumul UE. Prin urmare, există riscul ca exporturile să fie redirecționate către UE în cazul abrogării măsurilor.
(86)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că există un risc semnificativ de reorientare a schimburilor comerciale către piața Uniunii, dacă măsurile se abrogă.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(87)
Capacitatea de producție de rezervă disponibilă în Rusia și nivelul atractiv al prețurilor de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor rusești de produs în cauză către Uniune la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare.
(88)
În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Rusiei și abrogarea măsurilor în vigoare împotriva Ucrainei (a se vedea mai jos) înseamnă discriminare, întrucât Rusia și Ucraina ar dispune de capacități de rezervă similare.
(89)
Această afirmație nu este susținută de constatările anchetei, care a stabilit că în Rusia există capacități de rezervă semnificative, ce acoperă cel puțin cea mai mare parte a consumului de pe piața UE. Pe de altă parte, s-a stabilit că în Ucraina capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate. Prin urmare, din cauza acestei diferențe semnificative în ceea ce privește capacitățile de rezervă, afirmația privind discriminarea este respinsă.
UCRAINA
1. Observații preliminare
(90)
Un singur producător-exportator ucrainean, Interpipe Group („Interpipe”), a cooperat la anchetă. O parte semnificativă din producția ucraineană și, aproape în totalitate, puținele exporturile ucrainene către Uniune i se datorează Interpipe. Există cel puțin 4 producători ucraineni cunoscuți care nu au cooperat, însă, conform statisticilor de comerț, exporturile lor către UE sunt nesemnificative.
(91)
Având în vedere că exporturile ucrainene către Uniune sunt nesemnificative, prețul probabil de export a fost stabilit pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus.
2. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
2.1. Determinarea valorii normale
(92)
Comisia a verificat mai întâi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, dacă volumul total al vânzărilor interne ale unicului producător-exportator cooperant, Interpipe, a fost reprezentativ. Vânzările interne sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către alte țări terțe în cursul perioadei anchetei de revizuire. În acest sens, vânzările totale ale produsului similar pe piața internă efectuate de Interpipe au fost reprezentative.
(93)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândute pe piața internă, care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândute la export de Interpipe.
(94)
În continuare, Comisia a verificat dacă vânzările interne ale Interpipe pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu un tip de produs vândut la export au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui tip de produs sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv către clienți independenți în cursul perioadei anchetei de reexaminare reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că, pentru majoritatea tipurilor de produs, vânzările interne au atins volume reprezentative.
(95)
Comisia a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, pentru a decide dacă trebuie utilizate vânzările interne efective pentru calcularea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(96)
Valoarea normală se bazează pe prețul real de pe piața internă per tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu profitabile, dacă:
(a)
volumul de vânzări ale tipului de produs, efectuate la un preț net de vânzare mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezintă mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și
(b)
prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mare sau egal cu costul de producție unitar.
(97)
În acest caz, valoarea normală este media ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs respectiv în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(98)
Valoarea normală este prețul real de pe piața internă per tip de produs, înregistrat numai în cazul vânzărilor interne profitabile ale tipurilor de produs în cursul perioadei anchetei de reexaminare, dacă:
(a)
volumul de vânzări profitabile ale tipului de produs reprezintă 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; sau
(b)
prețul mediu ponderat al tipului de produs respectiv este mai mic decât costul de producție unitar.
(99)
Analiza vânzărilor interne a arătat că valoarea normală a fost calculată, în funcție de tipul de produs, ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne din perioada anchetei de reexaminare sau numai ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.
(100)
Dacă nu au avut loc vânzări ale unui tip de produs al produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau dacă un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.
(101)
Valoarea normală a fost obținută adăugând la costul de producție al produsului similar, suportat de Interpipe în cursul perioadei anchetei de reexaminare, următoarele:
-
cheltuielile de vânzare, generale și administrative suportate de Interpipe pentru vânzările interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare; și
-
profitul obținut de Interpipe în urma vânzărilor interne ale produsului similar desfășurate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
2.2. Determinarea prețului probabil de export
(102)
În lipsa unor exporturi ucrainene semnificative către Uniune, prețul probabil de export a fost stabilit, după cum s-a precizat în considerentul 17 de mai sus, pe baza prețurilor de vânzare ale Interpipe către alte țări terțe, către care societatea a efectuat vânzări semnificative.
(103)
Toate vânzările Interpipe au fost efectuate direct către clienți neafiliați din țări terțe. În consecință, prețul de vânzare a fost stabilit pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite de acești clienți independenți.
2.3. Comparație
(104)
Comparația dintre valoarea normală și prețul probabil de export s-a efectuat la nivel franco fabrică. Pentru a asigura efectuarea unei comparații echitabile, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor.
(105)
După caz, s-au făcut ajustări pentru diferențele înregistrate în ceea ce privește costurile de transport și costurile creditelor.
2.4. Dumping probabil pe perioada anchetei de reexaminare
(106)
Pe baza celor de mai sus, marja de dumping probabil, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost stabilită la 16 %.
(107)
În urma comunicării acestui procent, părțile interesate au susținut că, în ceea ce privește Ucraina, Comisia ar fi stabilit că dumpingul continuă la un nivel de 16 %. Această afirmație este însă neîntemeiată, deoarece pare să se bazeze pe o neînțelegere. Într-adevăr, după cum s-a indicat în considerentul 17 de mai sus, toate țările, inclusiv Ucraina, au exportat cantități neglijabile din produsul în cauză către UE în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, pe baza acestor cantități nu se pot trage concluzii rezonabile și nu a fost stabilită o continuare a dumpingului din partea Ucrainei. În consecință, afirmația este respinsă.
3. Evoluția exporturilor în cazul abrogării măsurilor
Capacitatea de producție a producătorilor-exportatori
(108)
Conform concluziilor anchetei anterioare a Comisiei, capacitatea de producție din Ucraina depășește 400 000 de tone pe an. În timpul scurs de la această anchetă, doi dintre producătorii cunoscuți, și anume Lugansk Tube Plant și Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, una dintre uzinele din cadrul Interpipe Group, au încetat însă producția de țevi sudate. Întrucât nu există informații confirmate privind suplimentarea între timp a capacității de producție din Ucraina, rezultă că actualele capacități sunt semnificativ mai mici decât cele din cursul anchetei anterioare.
(109)
În ceea ce privește utilizarea capacității menționate în considerentul 108 de mai sus, s-a constatat, ținând seama de limitările tehnice ale uzinei, că Interpipe a funcționat, pe perioada anchetei de reexaminare, aproape la capacitate maximă.
(110)
Un alt aspect important este poziționarea geografică a uzinelor ucrainene. Majoritatea acestora sunt amplasate în estul Ucrainei, fiind direct sau indirect afectate de actuala situație a securității din această parte a țării. Prin urmare, nu este clar în ce măsură aceste societăți își pot utiliza integral capacitatea de producție.
(111)
În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că o parte neneglijabilă din producția ucraineană este localizată în afara zonei afectate de prezenta situație de securitate. Trebuie însă subliniat faptul că situația de securitate afectează în mod indirect și societățile din afara acestei zone, de exemplu prin oferta insuficientă de materii prime. Prin urmare, se concluzionează că majoritatea uzinelor ucrainene sunt direct sau indirect afectate de prezenta situația de securitate. În consecință, afirmația este respinsă.
(112)
În același timp, având în vedere situația specială înregistrată în Ucraina după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, este de așteptat ca sectorul construcțiilor să absoarbă capacitățile suplimentare de pe piața internă, după normalizarea situației securității. Produsul similar este utilizat și în construcții, de exemplu, pentru susținerea greutăților, protecție, împrejmuiri, eșafodaje.
(113)
În concluzie, capacitățile de rezervă disponibile pentru producția destinată exportului către orice țară sunt limitate, având în vedere reducerea capacității de producție și creșterea așteptată a cererii interne.
(114)
În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că în Ucraina există o substanțială capacitate de producție de rezervă. Aceste afirmații au fost însă respinse, nefiind susținute de dovezi concrete.
(115)
Părțile interesate au mai susținut că Interpipe a anunțat că va crește în mod semnificativ exporturile către UE, și anume cu aproximativ 60 %, fapt ce contrazice argumentul potrivit căruia în Ucraina capacitățile de producție de rezervă disponibile pentru exporturi sunt limitate. Această afirmație nu poate fi însă acceptată. Anunțul Interpipe se referă la societate în general, și nu în mod specific la produsul în cauză. Chiar dacă s-ar referi la produsul în cauză, creșterea substanțială de aproximativ 60 % ar conduce la o cotă din piața UE de numai aproximativ 0,5 %, care este în continuare considerată neglijabilă. Prin urmare, acest argument nu contrazice concluzia potrivit căreia capacitățile de rezervă disponibile pentru exporturi către toate țările sunt limitate.
(116)
Aceleași părți interesate au susținut că analiza dumpingului nu ar trebui să includă ca element capacitățile de rezervă, deoarece, în analiza prejudiciului, rata de utilizare a capacității nu este considerată un indicator relevant al prejudiciului, după cum se precizează în considerentul 139 de mai jos.
(117)
Această afirmație nu poate fi acceptată. Scopurile acestor două evaluări diferă. În cadrul analizei prejudiciului, se evaluează dacă o rată scăzută de utilizare a capacității poate fi considerată un semn al prejudiciului pentru industria din Uniune, ceea ce nu este neapărat adevărat atunci când capacitatea rămasă poate fi utilizată pentru producerea altor produse. Analiza dumpingului se concentrează pe capacitatea de rezervă în sine, și anume pe capacitatea care nu este utilizată pentru producerea vreunui produs și care, prin urmare, este disponibilă cu ușurință pentru producția produsului în cauză.
4. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(118)
Capacitatea de producție de rezervă limitată disponibilă în Ucraina și riscul limitat de redirecționare a exporturilor efectuate la prețuri de dumping conduc la concluzia că nu există un risc de creștere semnificativă a exporturilor ucrainene de produs în cauză la prețuri de dumping, dacă se permite expirarea măsurilor în vigoare. Prin urmare, nu există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei să conducă la o reapariție a dumpingului în volume neneglijabile în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
D. DEFINIREA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(119)
În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de aproximativ 20 de producători din Uniune. Prin urmare, se consideră că producția acestor producători (stabilită, în cazul producătorilor cooperanți, pe baza informațiilor colectate de la aceștia și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza datelor din cererea de reexaminare) reprezintă producția totală a Uniunii. Toți acești producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(120)
După cum s-a explicat în considerentul 11, ca urmare a numărului mare de producători din Uniune, a fost selectat un eșantion. Pentru analiza prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
elementele macroeconomice (producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii, amploarea marjelor de dumping și redresarea după efectele dumpingului anterior) au fost evaluate la nivelul industriei din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în ceea ce îi privește pe ceilalți producători din Uniune, pe baza unei estimări întemeiate pe datele furnizate în cererea de reexaminare;
-
analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalului și investițiile) a fost efectuată pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de aceștia.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul Uniunii
(121)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări din producția proprie a industriei din Uniune, destinată pieței Uniunii, și pe baza datelor privind volumele importurilor pe piața Uniunii, obținute din statisticile Eurostat.
(122)
În cursul perioadei luate în considerare, consumul UE a scăzut cu 28 %. Acesta a scăzut cu 6 % în 2011, cu 8 puncte procentuale în 2012 și cu alte 10 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Tendința descrescătoare poate fi parțial explicată printr-un anumit grad de substituire din motive tehnice, având în vedere că, în cazul țevilor pentru apă, există o tendință de a înlocui țevile din oțel cu țevi din alte materiale, cum ar fi cuprul, materialul plastic sau oțelul inoxidabil.
2010
2011
2012
PAR
Consumul total al UE (tone)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indice (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
În urma comunicării acestei concluzii, părțile interesate au susținut că a fost efectuată o subestimare considerabilă a consumului UE. Părțile respective nu au furnizat însă nicio dovadă credibilă în sprijinul afirmației lor și, prin urmare, aceasta nu poate fi acceptată.
2. Importurile din Belarus, RPC și Rusia
(124)
Întrucât ancheta a stabilit că nu există probabilitatea de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), în analiza de mai jos, puținele importuri din această țară nu au fost luate în considerare împreună cu importurile din celelalte țări în cauză.
(125)
Pentru a evalua cumulul importurilor din Belarus, RPC și Rusia, situația individuală a celor trei țări a fost examinată în lumina condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(126)
În ceea ce privește cantitățile și marjele de dumping, având în vedere volumul nesemnificativ al importurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare, Comisia a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile și a marjelor de dumping probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că volumele ar crește probabil peste nivelurile atinse în perioada anchetei de reexaminare și ar depăși cu siguranță pragul sub care pot fi neglijate, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentele 33, 56 și 80 de mai sus). În mod similar, Comisia a stabilit că, în cazul abrogării măsurilor, marjele de dumping probabil ar fi semnificative (a se vedea considerentele 30, 53 și 78 de mai sus).
(127)
În ceea ce privește prețul mediu de import, având în vedere cantitățile neglijabile importate, nu se poate ajunge la o concluzie fermă.
(128)
Ancheta a indicat însă și faptul că pentru operatorii respectivi condițiile de concurență au fost similare. Ancheta a arătat că produsul în cauză importat din Belarus, RPC și Rusia și produsul similar fabricat și vândut de industria din Uniune au avut aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale.
(129)
Din cele de mai sus, rezultă că, în ceea ce privește Belarus, RPC și Rusia, criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite. În consecință, importurile din aceste trei țări au fost examinate cumulat.
(a) Volumul
(130)
Volumul importurilor de produs în cauză din Belarus, RPC și Rusia în Uniune a scăzut cu 60 %, și anume de la 7 000 de tone în 2010, la aproximativ 2 900 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Acesta a crescut cu 31 % în 2011, înainte de a scădea cu 62 de puncte procentuale în 2012 și cu alte 28 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare.
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din Belarus
25
55
0,1
-
Indice (2010 = 100)
100
222
0
0
Cota de piață a importurilor din Belarus
0 %
0 %
0 %
0 %
Prețul importurilor din Belarus (EUR/tonă)
677
1 246
600
-
Indice (2010 = 100)
100
184
89
-
Volumul importurilor din RPC
712
375
458
118
Indice (2010 = 100)
100
53
64
17
Cota de piață a importurilor din RPC
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Prețul importurilor din RPC (EUR/tonă)
636
1 052
1 347
2 102
Indice (2010 = 100)
100
165
212
330
Volumul importurilor din Rusia
6 396
8 937
4 440
2 790
Indice (2010 = 100)
100
140
69
44
Cota de piață a importurilor din Rusia
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Prețul importurilor din Rusia (EUR/tonă)
470
506
513
462
Indice (2010 = 100)
100
108
109
98
Volumul importurilor din țările în cauză
7 133
9 367
4 898
2 908
Indice (2010 = 100)
100
131
69
41
Cota de piață a importurilor din țările în cauză
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Prețul importurilor din țările în cauză (EUR/tonă)
488
532
591
528
Indice (2010 = 100)
100
109
121
111
Sursa: Comext
(b) Cota de piață
(131)
Cota de piață deținută de exportatorii din Belarus, RPC și Rusia pe piața Uniunii a scăzut de la 1,3 % în 2010, la 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare. Concret, cota de piață a crescut de la 1,3 % în 2010 la 1,8 % în 2011 și apoi a scăzut cu 1,1 % în 2012 și cu încă 0,7 % în perioada anchetei de reexaminare.
(c) Prețurile
(i) Evoluția prețurilor
(132)
Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, prețul mediu al importurilor de produs în cauză originar din Belarus, RPC și Rusia a crescut cu 11 %, și anume de la 488 EUR/tonă în 2010 la 528 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare. Concret, prețurile au crescut cu 9 % în 2011 și cu 12 % în 2012, iar apoi au scăzut cu 10 % în perioada anchetei de reexaminare.
(ii) Subcotarea prețurilor
(133)
Pe baza vânzărilor foarte reduse de produs în cauză din RPC și Rusia către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu se poate trage o concluzie pertinentă. În consecință, s-au comparat prețurile produsului similar fabricat și vândut de industria din Uniune cu prețurile produsului supus anchetei, fabricat în Belarus, RPC și Rusia și vândut în restul lumii. Această comparație a arătat o subcotare semnificativă.
3. Importurile din alte țări terțe
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din India
25 720
48 704
58 619
53 007
Cota de piață a importurilor din India
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Volumul importurilor din Turcia
83 654
83 753
98 742
69 757
Cota de piață a importurilor din Turcia
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Volumul importurilor din Ucraina
956
573
944
1 147
Cota de piață a importurilor din Ucraina
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Volumul importurilor din alte țări terțe
34 948
42 714
38 518
30 374
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a importurilor din Ucraina s-a menținut la un nivel foarte scăzut. Cota de piață a importurilor din alte țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare.
(135)
În urma comunicării acestor cifre, părțile interesate au susținut că pierderea de 12 % din cota de piață suferită de industria din Uniune a fost aproape în întregime absorbită de cotele de piață în creștere ale Indiei și Turciei luate împreună și că importurile la prețuri scăzute din India și Turcia sunt probabil principalele motive ale situației fragile în care se află industria din Uniune. În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul prezentei anchete este de a verifica dacă abrogarea măsurilor în vigoare împotriva celor trei țări, pentru care s-a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului, este susceptibilă să conducă la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. În cursul anchetei, s-a confirmat faptul că produsele din Belarus, RPC și Rusia au fost vândute în restul lumii la prețuri puternic subcotate. Prin urmare, în cazul abrogării măsurilor, vor reapărea probabil exporturile la prețuri de dumping din aceste țări către UE, având drept consecință probabilă creșterea prejudiciului pentru industria din UE. Faptul că importurile din Turcia și India au crescut în cursul perioadei luate în considerare nu afectează această evaluare a probabilității de reapariție a dumpingului și a prejudiciului.
4. Situația industriei din Uniune
(136)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți, care au un impact asupra stării industriei din Uniune.
4.1. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(137)
De la un nivel de aproximativ 437 000 de tone în 2010, producția industriei din Uniune a scăzut cu 37 % în cursul perioadei luate în considerare. Concret, aceasta s-a redus cu 14 % în 2011, cu 19 puncte procentuale în 2012 și cu alte 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea producției a fost legată de scăderea consumului, dar creșterea importurilor din India și Turcia i-a conferit un caracter mai pronunțat.
2010
2011
2012
PAR
Producția (tone)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indice (2010 = 100)
100
86
67
63
(b) Capacitatea de producție și ratele de utilizare a acesteia
(138)
Capacitatea de producție a fost de peste 1 700 000 de tone în 2010 și a scăzut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare. Scăderea s-a datorat faptului că unii producători din UE au redus numărul de schimburi din unitățile de producție.
2010
2011
2012
PAR
Capacitatea de producție (tone)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indice (2010 = 100)
100
92
75
84
Rata de utilizare a capacității
25 %
23 %
22 %
19 %
Indice (2010 = 100)
100
93
90
75
Sursa: Ancheta
(139)
Rata de utilizare a capacității de producție a fost de 25 % în 2010. Aceasta a scăzut la 23 % în 2011, la 22 % în 2012 și la 19 % în perioada anchetei de reexaminare. Ratele scăzute de utilizare a capacității se explică mai ales prin faptul că produsele care nu fac obiectul anchetei (în principal, profilele tubulare) pot fi fabricate cu aceleași echipamente de producție ca și tuburile și țevile sudate. Prin urmare, ratele de utilizare a capacității de producție nu sunt neapărat, în cazul acestui sector industrial, un indicator relevant al prejudiciului.
(c) Volumul vânzărilor
(140)
Vânzările din producția proprie a industriei din Uniune către clienți neafiliați din UE au scăzut cu 16 % în 2011, cu 21 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, aceste vânzări au scăzut cu aproximativ 40 %. Acest lucru s-a datorat scăderii consumului și creșterii importurilor din India și Turcia.
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor în UE către clienți neafiliați (tone)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indice (2010 = 100)
100
84
63
60
Sursa: Ancheta
(d) Cota de piață
(141)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a fost de 73 % în 2010. Aceasta a scăzut la 65 % în 2011 și la 56 % în 2012 și apoi a urcat la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață deținută de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare a scăzut cu 12 puncte procentuale.
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
73 %
65 %
56 %
61 %
Indice (2010 = 100)
100
89
77
84
Sursa: Ancheta
(e) Creșterea
(142)
Între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, când consumul Uniunii a scăzut cu 28 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE s-a redus cu 40 %. Acest lucru a avut ca rezultat o scădere cu 12 puncte procentuale a cotei de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, nu s-a înregistrat o creștere a industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.
(f) Ocuparea forței de muncă
(143)
Numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 13 % în 2011, cu 27 de puncte procentuale în 2012 și cu încă 3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, numărul de angajați ai industriei din Uniune a scăzut cu 43 % în cursul perioadei luate în considerare, și anume, de la peste 1 600 de persoane la mai puțin de 1 000 de persoane.
2010
2011
2012
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
1 655
1 446
991
939
Indice (2010 = 100)
100
87
60
57
Sursa: Ancheta
(g) Productivitatea
(144)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, exprimată ca producție (tone) per angajat per an, a scăzut mai întâi cu 2 % în 2011, de la un nivel de 264 de tone per angajat. Aceasta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și a rămas stabilă în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, productivitatea industriei din Uniune a crescut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare.
2010
2011
2012
PAR
Productivitatea (tone per angajat)
264
260
297
296
Indice (2010 = 100)
100
98
112
112
Sursa: Ancheta
(h) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(145)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune către clienți neafiliați au crescut cu 5 % în 2011 și cu 1 punct procentual în 2012, iar apoi au scăzut cu 4 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, aceste prețuri au crescut cu 2 % în cursul perioadei luate în considerare, de la 833 EUR/tonă la 848 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare.
2010
2011
2012
PAR
Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)
833
871
881
848
Indice (2010 = 100)
100
105
106
102
Sursa: Ancheta
(i) Amploarea marjei de dumping
(146)
Ancheta a stabilit că există o probabilitate de reapariție a dumpingului cu marje semnificative, a căror amploare nu poate fi considerată neglijabilă în cazul Republicii Belarus, al RPC și al Rusiei.
(147)
După cum s-a arătat mai sus, Comisia nu a constatat existența unei probabilități de continuare sau reapariție a dumpingului în cazul Ucrainei.
(j) Redresarea după efectele dumpingului anterior
(148)
Indicatorii macroeconomici examinați mai sus arată că, deși măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, industria este încă foarte fragilă și vulnerabilă. Într-adevăr, în cursul perioadei luate în considerare, volumul producției a scăzut cu 37 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, iar rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %. În plus, cota deținută de industria din Uniune pe piața UE a scăzut de la 73 % în 2010, la 61 % în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală după efectele dumpingului anterior și se consideră că industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
4.2. Elemente microeconomice
(a) Stocurile
(149)
Nivelul stocurilor finale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost aproape stabil până în 2011. Acesta a crescut cu 14 puncte procentuale în 2012 și apoi a scăzut cu 10 puncte procentuale în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În consecință, nivelul stocurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost cu 5 % mai ridicat decât în 2010.
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale (tone)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indice (2010 = 100)
100
101
115
105
Sursa: Ancheta
(b) Salariile
(150)
În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă a scăzut cu 29 %. Concret, acesta a scăzut cu 2 % în 2011, cu 15 puncte procentuale în 2012 și cu alte 12 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. Scăderea totală din cursul perioadei luate în considerare este consecința reducerii locurilor de muncă.
2010
2011
2012
PAR
Costul anual al forței de muncă (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indice (2010 = 100)
100
98
83
71
Sursa: Ancheta
(151)
În cursul perioadei luate în considerare, costul forței de muncă per angajat a crescut cu 25 %. Aceasta este probabil o situație temporară, legată de costul disponibilizărilor subsecvente scăderii semnificative a numărului de angajați.
2010
2011
2012
PAR
Costul anual al forței de muncă per angajat (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indice (2010 = 100)
100
113
139
125
(c) Profitabilitatea și randamentul investițiilor
(152)
În cursul perioadei luate în considerare, profitabilitatea vânzărilor efectuate pe piața UE de producătorii din Uniune incluși în eșantion, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut de la o pierdere de peste 7 % în 2010, la un profit de aproape 1 % în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, pierderea înregistrată de producătorii din Uniune incluși în eșantion s-a redus de la 7,3 % în 2010 la 5 % în 2011 și la 0,6 % în 2012, vânzările devenind ușor profitabile la un nivel de 0,8 % în perioada anchetei de reexaminare.
2010
2011
2012
PAR
Profitabilitatea vânzărilor pe piața UE (% din vânzările nete)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indice (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Randamentul investițiilor (profitul în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indice (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Sursa: Ancheta
(153)
Creșterea profitabilității se explică prin faptul că, în cursul perioadei luate în considerare, prețurile de vânzare au crescut cu 2 %, în timp ce costurile de producție (în principal, costul rulourilor de tablă laminată la cald, care reprezintă peste 60 % din costul de producție) au scăzut cu 6 %, înregistrându-se în același timp o scădere semnificativă a costului anual al forței de muncă. În consecință, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să efectueze vânzări către clienții lor de pe piața UE la prețuri din ce în ce mai profitabile.
(154)
Randamentul investițiilor, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția profitabilității. Acesta s-a îmbunătățit, trecând de la o pierdere de 19,2 % în 2010 la o pierdere de 11,8 % în 2011 și apoi la un profit de 0,5 % în 2012 și de 4,3 % în perioada anchetei de reexaminare.
(d) Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital
(155)
Fluxul net de lichidități rezultat din activitățile operaționale s-a situat la aproximativ - 44 milioane EUR în 2010. Acesta a crescut la aproximativ - 7 milioane EUR în 2011, la aproximativ 17 milioane EUR în 2012 și la aproximativ 20 milioane EUR în perioada anchetei de reexaminare. Niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a indicat că ar fi întâmpinat dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului. Îmbunătățirea se poate datora scăderii costurilor de producție și costurilor forței de muncă și unei ușoare creșteri a prețurilor.
2010
2011
2012
PAR
Fluxul de lichidități (marca proprie și marca distribuitorului) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indice (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Sursa: Ancheta
(e) Investițiile
(156)
Investițiile anuale efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în producția produsului similar au scăzut cu 34 % în 2011, au crescut cu 90 de puncte procentuale în 2012 și au scăzut în final cu 59 de puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare. În cursul perioadei luate în considerare, investițiile destinate întreținerii și reînnoirii echipamentelor existente și nu creșterii capacității de producție au scăzut cu 3 %.
2010
2011
2012
PAR
Investiții nete (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indice (2010 = 100)
100
66
156
97
Sursa: Ancheta
5. Concluzie privind prejudiciul
(157)
O serie de indicatori, în special cei financiari, s-au îmbunătățit semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. Profitabilitatea a crescut de la o pierdere de peste 7 % la un profit de 0,8 %, care se situează însă în continuare sub ținta de profit de 5 % din ancheta anterioară. Randamentul investițiilor a crescut de la o pierdere de peste 19 % la un profit de peste 4 %, iar nivelul fluxului de lichidități a crescut de la - 44 milioane EUR la 20 milioane EUR. Acești factori sugerează că industria a fost în măsură să se redreseze parțial.
(158)
Pe de altă parte, unii indicatori au înregistrat o evoluție negativă între 2010 și perioada anchetei de reexaminare. Volumul producției a scăzut cu 37 %, rata de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 25 %, volumul vânzărilor către clienți neafiliați din UE a scăzut cu 40 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale și rata ocupării forței de muncă a scăzut cu 43 %.
(159)
Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor. În consecință, este clar că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor dumpingului anterior și se află încă într-o situație fragilă, fiind, prin urmare, foarte vulnerabilă în fața unei reapariții a importurilor la prețuri de dumping.
(160)
Chiar dacă situația fragilă a industriei din Uniune a fost calificată ca fiind un prejudiciu important, aceasta nu poate fi atribuită importurilor din țările în cauză. Cele trei țări în cauză (în ceea ce privește Ucraina, ancheta a stabilit că nu există probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului) au împreună o cotă mai mică de 1 % din piața UE. În lipsa unei presiuni asupra prețurilor din partea țărilor în cauză, industria din Uniune a fost în măsură să mențină prețurile la un nivel suficient pentru asigurarea profitului, care este însă mult inferior țintei de profit.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Importurile din RPC, Belarus și Rusia
(161)
Tendințele descrise mai sus arată că măsurile antidumping și-au atins parțial obiectivul de a înlătura prejudiciul suferit de producătorii din Uniune. Pe de altă parte, astfel cum reiese din evoluția negativă a unui număr de indicatori ai prejudiciului, industria se află încă într-o situație foarte fragilă.
(162)
După cum s-a menționat anterior, exportatorii din cele trei țări în cauză dispun de suficiente capacități de producție de rezervă pentru a crește foarte rapid exporturile. Având în vedere că prețurile de pe piața UE sunt mai atractive decât cele de pe piețele unor țări terțe, există probabilitatea ca volumele semnificative exportate în prezent în aceste țări să fie redirecționate către piața UE, în cazul expirării măsurilor antidumping. Această creștere a importurilor la prețuri de dumping, mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, va crește probabil presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii, înrăutățind situația deja fragilă a industriei din Uniune. O astfel de evoluție abruptă a fost deja observată în cursul anchetei anterioare, când cota de piață a importurilor din cele trei țări în UE s-a triplat în numai trei ani și jumătate, și anume, de la 6,2 % în 2004 la 18,7 % în perioada anchetei (1 iulie 2006-30 iunie 2007). În consecință, producătorii-exportatori din RPC, Belarus și Rusia și-au demonstrat deja capacitatea de a crește rapid volumele exporturilor către Uniune.
(163)
Prin urmare, pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul abrogării măsurilor, există o probabilitate de reapariție a prejudiciului.
2. Importurile din Ucraina
(164)
Având în vedere concluzia potrivit căreia nu există o probabilitate de continuare sau reapariție a dumpingului din partea Ucrainei, nu este necesară în acest caz o altă analiză privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului.
G. INTERESUL UNIUNII
(165)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu său. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere, în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
1. Interesul industriei din Uniune
(166)
Ancheta a arătat că industria din Uniune este încă foarte fragilă. Măsurile antidumping și-au atins, parțial, obiectivul, înlăturând o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune în urma importurilor la prețuri de dumping din țările în cauză. Industria din Uniune a redevenit ușor profitabilă, pierzând însă o parte din cota sa pe piața Uniunii. Aceasta a fost în măsură să își îmbunătățească situația financiară, favorizând prețurile în detrimentul volumelor, datorită măsurilor în vigoare. Abrogarea măsurilor va crește presiunea asupra prețurilor de pe piața Uniunii și va conduce din nou la pierderi. Prin urmare, menținerea măsurilor este în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor și al utilizatorilor
(167)
Comisia a contactat peste 100 de importatori neafiliați și utilizatori din Uniune pentru a le solicita colaborarea, însă niciunul dintre aceștia nu a răspuns. Acest lucru poate fi explicat prin volumele foarte mici ale exporturilor din țările în cauză pe piața Uniunii. În orice caz, nu există niciun factor care să sugereze că importatorii sau utilizatorii ar fi afectați în mod disproporționat în cazul prelungirii măsurilor.
(168)
Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se consideră că situația importatorilor și a utilizatorilor din Uniune nu va fi probabil afectată în mod substanțial de prelungirea măsurilor.
3. Riscul de insuficiență a ofertei/de concurență pe piața UE
(169)
Consumul UE a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare, ajungând la aproximativ 400 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a depășit constant cererea din UE în cursul perioadei luate în considerare, atingând un nivel de aproape 1 500 000 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Există suficientă concurență între producătorii din UE. În plus, industria din Uniune a funcționat la o rată de utilizare a capacității de numai 19 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, deoarece produce produse diferite (produsul în cauză și alte produse, cum ar fi profilele tubulare) cu aceleași echipamente de producție. Prin urmare, în cazul unei creșteri a cererii, industria din Uniune dispune de capacitatea de rezervă necesară pentru a-și spori producția, modificând gama de produse. Importurile din alte țări terțe care nu sunt vizate de măsuri, în special India și Turcia, pot, de asemenea, să satisfacă o parte a cererii.
(170)
Având în vedere considerațiile de mai sus, nu se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping ar putea avea ca rezultat o ofertă insuficientă sau o restrângere a concurenței pe piața UE.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(171)
Din cele de mai sus rezultă că efectele negative ale unei continuări a măsurilor ar fi limitate și, în orice caz, nu ar fi disproporționate față de beneficiile aduse industriei din Uniune de prelungirea măsurilor.
H. MĂSURI ANTIDUMPING
(172)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații în urma acestei comunicări. Contribuțiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, în măsura în care acest lucru a fost justificat.
(173)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, trebuie menținute. Se reamintește că aceste măsuri constau într-o taxă ad valorem cu rate diferite.
(174)
În ceea ce privește Ucraina, pe baza constatărilor privind inexistența probabilității de continuare sau reapariție a dumpingului (a se vedea considerentele 17 și 118 de mai sus), măsurile trebuie abrogate, iar procedura trebuie încheiată.
(175)
Ratele taxelor antidumping specificate de prezentul regulament în mod individual pentru societăți se aplică numai importurilor de produs în cauză fabricat de societățile respective și, deci, de către entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză, fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu indicarea denumirii și a adresei, în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate, fiind supuse ratei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(176)
Orice societate poate cere aplicarea acestor rate individuale ale taxei antidumping, în cazul în care își schimbă ulterior denumirea. Cererea trebuie adresată Comisiei (5). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante cu ajutorul cărora se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de rata taxei care i se aplică. Dacă schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de rata taxei care i se aplică, un anunț privind schimbarea denumirii va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(177)
Prezentul regulament este conform cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și diametru exterior de maximum 168,3 mm, din care se exclud țevile de tipul celor utilizate pentru conductele de petrol sau gaze, burlanele de foraj și țevile de extracție de tipul celor utilizate pentru forarea puțurilor de petrol sau gaze, tuburile de precizie, precum și tuburile și țevile cu fitinguri atașate, adecvate pentru circuitele de gaze sau de lichide și utilizate la aeronavele civile, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77 (coduri TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 și 7306307780) și sunt originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia.
(2) Ratele taxei antidumping definitive, care se aplică la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile indicate mai jos, sunt următoarele:
Țara
Societatea
Taxa antidumping
Codul adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Toate societățile
90,6 %
-
Rusia
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company și Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works și Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Toate celelalte societăți
20,5 %
A999
Belarus
Toate societățile
38,1 %
-
(3) Cu excepția cazului în care se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
Se încheie procedura antidumping privind importurile de produs menționat la articolul 1 alineatul (1), originare din Ucraina.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2015.