РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI
din 3 aprilie 2014
privind identificarea specificațiilor tehnice TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice
[notificată cu numărul C(2014) 2120]
(2014/188/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (1) din acesta,
după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC,
întrucât:
(1)
Standardizarea joacă un rol important în susținerea strategiei Europa 2020, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 subliniază importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea.
(2)
În societatea digitală, produsele standardizării devin indispensabile pentru asigurarea interoperabilității între dispozitive, aplicații, depozite de date, servicii și rețele. Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (3) recunoaște specificitatea standardizării în domeniul TIC, în care soluții, aplicații și servicii TIC sunt deseori elaborate de forumuri și consorții TIC la nivel mondial, organizații care s-au impus ca lideri globali în materie de elaborare a standardelor în domeniul TIC.
(3)
Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 vizează modernizarea și îmbunătățirea cadrului european de standardizare. Acesta stabilește un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, software și servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile.
(4)
Specificațiile tehnice TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite conform principiilor de deschidere, echitate, obiectivitate și nediscriminare recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului (OMC) în domeniul standardizării.
(5)
Decizia de a identifica specificațiile TIC urmează să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea TIC instituit prin Decizia 2011/C 349/04 a Comisiei (4) completată de alte forme de consultare a experților de la nivel sectorial.
(6)
La 17 octombrie 2013, Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat un prim set de șase specificații tehnice TIC: Internet Protocol versiunea 6 (denumit în continuare „IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol versiunea 3 (denumit în continuare „LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions (denumit în continuare „DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures (denumit în continuare „DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (denumit în continuare „ECMA-402”) și Extensible Markup Language versiunea 1.0 (denumit în continuare „W3C XML”). Forumul a emis un aviz favorabil în ceea ce privește identificarea acestor specificații. Cele șase specificații tehnice au fost ulterior supuse unei largi consultări publice care a confirmat avizul Forumului.
(7)
Specificația „IPv6” emisă de Internet Engineering Task Force (IETF) cuprinde un set de specificații tehnice aplicabile unei game largi de echipamente și servicii prin intermediul unor seturi diferite de „solicitări de comentarii” (requests for comments) (RFC). În funcție de context și de aplicație, achizitorii publici ar trebui să selecteze acele RFC care sunt necesare pentru fiecare produs sau serviciu, fără a afecta interoperabilitatea. „IPv6” extinde numărul de adrese IP disponibile, permițând interacțiunea reușită între tot mai multe sisteme de operare, servere web, motoare de căutare și site-uri multimedia. „IPv6” se bazează pe evoluțiile tehnologice avansate și sprijină extinderea continuă a internetului, favorizând apariția unor noi scenarii internet, cum este internetul obiectelor.
(8)
„LDAPv3” este un protocol internet (Internet Protocol) elaborat de Internet Engineering Task Force (IETF) pentru accesarea serviciilor de repertorii distribuite care acționează în conformitate cu modelele de date și servicii X.500. „LDAPv3” este specificat într-o serie de „cereri de comentarii” (RFC) standard track ale IETF prezentate în detaliu în RFC 4510-4519 și poate asigura o disponibilitate ridicată datorită replicării serverelor LDAP. Majoritatea produselor pentru servicii de repertoriere cu relevanță pentru piață sunt compatibile cu „LDAPv3”. Aceasta este o tehnologie stabilă care are potențialul de a îmbunătăți interoperabilitatea și constituie un standard de facto pentru autentificare, autorizare și pentru repertoriile de utilizatori sau de acces utilizat de sistemele TIC care pot oferi o mai ușoară accesibilitate și o mai bună continuitate, în special pentru serviciile publice care vor fi furnizate de administrația publică.
(9)
„DNSSEC” a fost elaborat de Internet Engineering Task Force (IETF) și este o extindere securizată a sistemului de nume de domenii (DNS - Domain Name System) care permite DNS să autentifice originea datelor și să protejeze integritatea acestora. Identificarea „DNSSEC” este compusă dintr-o serie de documente care constituie baza extensiilor de securitate DNS necesare pentru sprijinirea achizițiilor publice ale blocului „DNSSEC”. Datorită „DNSSEC”, DNS este mai bine adaptat la schimbul de parametri de serviciu de securitate asociați numelor de domenii. Acest fapt sporește încrederea în DNS (care este un serviciu de internet critic și fundamental) în ansamblu și, prin urmare, permite utilizarea sa pentru stocarea, distribuirea certificatelor și ca infrastructură de verificare a aplicațiilor.
(10)
„DKIM” este o specificație tehnică TIC elaborată de Internet Engineering Task Force (IETF) care permite unei persoane, unui rol sau unei organizații care deține domeniul de semnătură să solicite o anumită responsabilitate pentru un mesaj prin asocierea domeniului cu mesajul. DKIM separă identitatea semnatarului mesajului de cea a autorului presupus al mesajului. Recunoașterea responsabilității este validată prin intermediul unei semnături criptografice și prin interogarea directă transmisă domeniului semnatarului de a recupera cheia publică corespunzătoare. „DKIM” este pusă în aplicare în mai multe sectoare de piață, și anume în sectorul financiar și bancar, la furnizorii de servicii e-mail, în rețelele sociale sau la furnizorii de servicii comerciale pe internet. În cazul în care ar fi utilizat de autoritățile publice, „DKIM” ar stabili un nivel de încredere de bază privind originea comunicațiilor, ceea ce ar duce la îmbunătățirea interoperabilității între organizațiile emițătoare și receptoare.
(11)
„ECMA-402” elaborat de Ecma International este un limbaj de programare multifuncțional și general descris de mai multe specificații care se adaptează la convențiile lingvistice și culturale utilizate de diferite limbaje umane și țări. Gama ECMAScript este un limbaj de programare utilizat pe scară largă pe web, inclusiv în Europa. Utilizarea acestuia este foarte răspândită, în domenii precum aplicațiile bazate pe clienți web sau aplicațiile bazate pe serveri, ca de exemplu accesul online la servicii bancare, serverele e-mail sau chiar jocurile electronice, și este totodată un limbaj de programare important utilizat pentru world wide web. Internaționalizarea caracteristicilor oferite de ECMA-402 reprezintă o îmbunătățire extrem de importantă a ECMAScript pentru mediul multilingvistic european. Specificațiile și standardele ECMAScript contribuie în mod eficace la îmbunătățirea interoperabilității și sunt incluse foarte des pe listele naționale ale standardelor și specificațiilor de interoperabilitate destinate achizițiilor publice.
(12)
„W3C XML”, conceput de Consorțiul World Wide Web (World Wide Web Consortium - W3C), este un ansamblu de specificații legate în materie de structurare a datelor care favorizează partajarea extrem de modulabilă a informațiilor și a capacităților de calcul. Versiunea XML 1.0 este în prezent unul dintre cele mai comune formate utilizate la nivel mondial pentru partajarea informațiilor structurate, multe alte specificații de formate de date fiind concepute pe baza unor extensii ale formatului XML. Utilizarea sa omniprezentă ca format de partaj de informații, atât între persoane, cât și între computere, transformă acest format într-un element care apare în majoritatea utilizărilor internetului. Achizitorii ar trebui să aleagă specificațiile care corespund necesităților pentru care trebuie să efectueze achiziții. Prezența pe scară largă a formatului XML în depozitele de date și în rețelele mondiale garantează faptul că acesta va deveni un format esențial pentru interoperabilitatea TIC mondiale între aplicații, servicii și produse în cursul următoarelor decenii,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Specificațiile tehnice ale TIC care pot fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice sunt stabilite în anexă.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 3 aprilie 2014.