РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 861/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) № 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
1.4. Последваща процедура
(8)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
(9)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(10)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(11)
Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
(12)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена - качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(13)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други - в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(14)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(15)
Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(16)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 - 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(17)
В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
ж)
специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
(18)
Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
(19)
Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(20)
Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена - да преминават към друга.
(21)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 - 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
(22)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
(23)
Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
(24)
Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 - 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
(25)
В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
(26)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 - 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(27)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
(28)
Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 - 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
(29)
Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
(30)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(31)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
(32)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и - при схеми за възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
(33)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 - 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(34)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
(35)
При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
(36)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 - 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(37)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
(38)
Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
(39)
В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
(40)
На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
(41)
Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
(42)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
(43)
При липсата на други коментари съображения 101 - 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(44)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
(45)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
(46)
Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
(47)
Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(48)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(49)
След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 - 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
Схема
Дружество
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
ОБЩО
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
(51)
Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Индустрия на Съюза
(52)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
(53)
Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(54)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 - 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(55)
Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
(56)
Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
(57)
Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
11 620
20 038
25 326
24 415
Индекс (2009 г.= 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Индекс (2009 г.= 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(58)
KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
(59)
Средна цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
(евро/метричен тон)
2 419
2 856
3 311
3 259
Индекс (2009 г.= 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(60)
Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 - 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(61)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(62)
Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(63)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
(64)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни - като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
(65)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
(66)
Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(67)
Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
(68)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. - в резултат на финансовата и икономическа криза - той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
5.4. Заключение за вредата
(69)
Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въздействие на субсидирания внос
(70)
Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(71)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
6.2. Въздействие на други фактори
6.2.1. Несубсидиран внос
(72)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
(73)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
5 227
9 015
11 394
10 938
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (евро/метричен тон)
2 268
2 678
3 105
3 056
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Отговори на въпросника и Евростат.
(74)
Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
6.2.2. Внос от трети държави
(75)
Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
(76)
Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(77)
При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
(78)
Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(79)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
(80)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник:
Евростат.
(81)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
(82)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник:
Евростат.
(83)
През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
(84)
Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(85)
Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
(86)
Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
(87)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
(88)
Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г.= 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник:
Жалба.
(89)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % - от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 - 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(91)
Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(92)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 - 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.3. Интерес на ползвателите
(93)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(94)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(95)
Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
(96)
Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
(97)
Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(98)
Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(99)
Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(100)
Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
(101)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
7.4. Интерес на несвързаните вносители
(102)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 - 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(103)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Равнище на отстраняване на вредата
(104)
При липсата на други коментари съображения 203 - 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(105)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(106)
Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
8.3. Окончателни мерки
(107)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(108)
Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
не е приложимо
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
не е приложимо
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Всички останали дружества
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(110)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
(111)
С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Дружества, изброени в приложението
3,4
Всички останали дружества
3,7
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 861/2013 AL CONSILIULUI
din 2 septembrie 2013
de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 15,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia a instituit o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India, prin Regulamentul (UE) nr. 419/2013 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”).
(2)
Ancheta a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 28 iunie 2012 de Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil.
(3)
În cursul anchetei antidumping desfășurate în paralel, Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India, prin Regulamentul (UE) nr. 418/2013 (3).
1.2. Părțile vizate de anchetă
(4)
În etapa provizorie a anchetei, s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii-exportatori indieni, producătorii din Uniune și importatorii neafiliați. Cu toate acestea, având în vedere faptul că doi dintre importatorii selectați să facă parte din eșantion nu au transmis răspunsuri la chestionar, eșantionarea importatorilor nu a mai putut fi continuată. Toate informațiile disponibile referitoare la importatorii cooperanți au fost utilizate pentru a ajunge la constatări definitive, în special în ceea ce privește interesul Uniunii.
(5)
Șapte producători-exportatori indieni care nu au fost incluși în eșantion au solicitat o examinare individuală. Doi dintre aceștia au răspuns la chestionar. Cinci nu au răspuns la chestionar. Dintre cei doi producători-exportatori indieni care au răspuns la chestionar, unul și-a retras cererea de examinare individuală. Ca urmare, Comisia a examinat cererea primită din partea unui producător-exportator indian care nu a fost inclus în eșantion:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
În afară de cele de mai sus, se confirmă considerentele 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 14 din regulamentul provizoriu.
1.3. Perioada de anchetă și perioada luată în considerare
(7)
Astfel cum este prevăzut în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind subvenționarea și prejudiciul s-a raportat la perioada 1 aprilie 2011-31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
1.4. Procedura ulterioară
(8)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri compensatorii provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), unele părți interesate, mai precis doi producători-exportatori, reclamantul și 11 utilizatori, au transmis observații. Au fost audiate toate părțile care au formulat o solicitare în acest sens. Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Toate observațiile primite au fost examinate în mod corespunzător și, după caz, luate în considerare.
(9)
Comisia a informat părțile interesate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora aceasta intenționa să recomande instituirea unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India și perceperea definitivă a sumelor depuse ca taxă provizorie („comunicarea constatărilor finale”). De asemenea, părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor finale. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare, după caz.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(10)
Astfel cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză a fost definit drept sârmă din oțel inoxidabil cu un conținut în greutate de:
(i)
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % în greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 % în greutate;
(ii)
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 % în greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 % în greutate,
încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India.
(11)
Unii utilizatori au exprimat preocupări în legătură cu lipsa aparentă a distincției între diversele tipuri de produs în cauză și de produs similar, având în vedere gama extrem de variată existentă pentru toate tipurile de produs. Un motiv special de preocupare a fost modul în care ar putea fi asigurată, în cadrul anchetei, o comparație echitabilă între toate tipurile de produs. La fel ca în majoritatea anchetelor, definiția produsului în cauză acoperă o gamă variată de tipuri de produs care au caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază identice sau similare. Faptul că aceste caracteristici pot varia de la un tip de produs la altul poate impune, într-adevăr, într-o anchetă, necesitatea de a acoperi o gamă variată de tipuri de produs. Acest lucru este valabil pentru prezenta anchetă. Comisia a ținut seama de diferențele existente între tipurile de produs și a asigurat o comparație echitabilă. Un număr unic de control al produsului (NCP) a fost alocat fiecărui tip de produs fabricat și vândut de către producătorii-exportatori indieni și fiecărui tip de produs fabricat și vândut de industria din Uniune. Numărul a fost alocat în funcție de principalele caracteristici ale produsului, în acest caz caracteristicile fiind calitatea oțelului, rezistența la tracțiune, acoperirea, suprafața, diametrul și forma. Prin urmare, tipurile de sârmă exportate către Uniune au fost comparate, pe baza NCP, cu produsele fabricate și vândute de către industria din Uniune care au aceleași caracteristici sau care prezintă caracteristici similare. Toate aceste tipuri de produs s-au încadrat în definiția produsului în cauză și a produsului similar prevăzută în avizul de inițiere (4) și în regulamentul provizoriu.
(12)
Una dintre părți a reiterat afirmația că așa-numitele tipuri de produse „extrem de tehnice” sunt diferite și nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză. Prin urmare, potrivit acestei părți, aceste tipuri ar trebui să fie excluse din definiția produsului. Conform jurisprudenței, atunci când se stabilește dacă produsele sunt similare și dacă se poate considera că acestea fac parte din același produs, este necesar să se evalueze dacă produsele respective au aceleași caracteristici tehnice și fizice, aceleași utilizări finale de bază și prezintă același raport calitate-preț. În această privință, interschimbabilitatea și concurența dintre aceste produse ar trebui, de asemenea, să fie evaluate (5). Ancheta a constatat că tipurile de produse „extrem de tehnice” menționate de partea interesată respectivă au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca celelalte produse care fac obiectul anchetei. Acestea sunt sârme fabricate din oțel inoxidabil. Sârmele respective constituie un produs semifabricat din oțel (care, în majoritatea cazurilor, face obiectul unei transformări ulterioare pentru a fabrica o gamă variată de produse finite), iar procesul de producție este similar, folosind mașini asemănătoare, astfel încât producătorii pot fabrica diferite variante ale produsului, în funcție de cerere. Prin urmare, cu toate că diferitele tipuri de sârmă nu sunt direct interschimbabile și nu concurează în mod direct, producătorii concurează pentru contracte care acoperă o gamă largă de tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. În plus, aceste tipuri de produs sunt fabricate și vândute atât de industria din Uniune, cât și de producătorii-exportatori indieni, utilizând o metodă de producție similară. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.
(13)
Ca răspuns la comunicarea concluziilor definitive, una dintre părți a afirmat că analiza efectuată de Comisie pentru a stabili dacă așa-numitele tipuri de produs „extrem de tehnice” ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al anchetei a fost insuficientă. Această afirmație este respinsă. Ancheta a stabilit faptul că tipurile de produs „extrem de tehnice” se încadrează în definiția produsului, astfel cum se menționează în considerentul 12 de mai sus. Partea presupune în mod greșit că toate criteriile menționate în jurisprudență trebuie îndeplinite în același timp; această presupunere este incorectă. În conformitate cu jurisprudența, Comisia se bucură de o largă putere de apreciere în privința definirii domeniului de aplicare al produsului (6) și trebuie să efectueze această evaluare pe baza setului de criterii stabilite de Curtea de Justiție a Uniunii Europene. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, unele criterii pot fi orientate într-o anumită direcție, iar altele pot fi orientate într-o altă direcție; într-o astfel de situație, Comisia trebuie să realizeze o evaluare globală, așa cum s-a întâmplat în cazul de față. Prin urmare, partea interesată respectivă a greșit în a presupune că tipurile de produs trebuie să îndeplinească toate caracteristicile pentru a se încadra în definiția aceluiași produs.
(14)
Unii utilizatori au afirmat că tipurile de sârmă din oțel inoxidabil din așa-numita „serie 200” ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al produsului. Mai exact, utilizatorii respectivi au susținut că acest tip de produs nu este fabricat de industria din Uniune. Cu toate acestea, afirmația respectivă este neîntemeiată. În primul rând, faptul că un anumit tip de produs nu este fabricat de industria din Uniune nu este un motiv suficient pentru a-l exclude din sfera anchetei, atunci când procesul de producție le permite producătorilor din Uniune să înceapă să fabrice tipul de produs în cauză. În al doilea rând, ca în cazul tipurilor de sârmă „extrem de tehnice” (a se vedea considerentul 12), s-a constatat că aceste tipuri de produs în cauză au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau similare cu alte tipuri de produs similar fabricate și vândute de industria din Uniune. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.
(15)
De asemenea, utilizatorii respectivi au susținut că sârma laminată ar trebui să fie inclusă în definiția produsului în cauză. Cu toate acestea, sârma laminată este materia primă utilizată pentru fabricarea produsului în cauză, dar poate fi utilizată și pentru fabricarea diferitor produse, cum ar fi elementele de fixare și cuiele. În consecință, spre deosebire de produsul care face obiectul anchetei, aceasta nu este un produs finit din oțel. Prin procesul de producție al formării la rece, sârma laminată poate fi transformată, printre altele, în produsul în cauză sau în produs similar. Din acest motiv, sârmă laminată nu poate fi inclusă în domeniul de aplicare al produsului, în sensul regulamentului de bază.
(16)
Pe baza celor de mai sus, definiția produsului în cauză și cea a produsului similar prevăzute în considerentele 21-24 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(17)
În considerentul 25 din regulamentul provizoriu s-a făcut trimitere la următoarele sisteme, care se presupune că implică acordarea de subvenții compensatorii:
(a)
sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS);
(b)
sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - DDS);
(c)
sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS);
(d)
sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
(e)
sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - ECS);
(f)
sistemul „piața țintă” (Focus Market Scheme - FMS);
(g)
zonele economice speciale/unitățile axate pe export (Special Economic Zones/Export Oriented Units - SEZ/EOU).
(18)
Industria din Uniune a afirmat că anumite sisteme de subvenționare, în special cele regionale, nu au fost luate în considerare de Comisie și, în concluzie, și-a exprimat convingerea că subvențiile considerate ca fiind primite de către producătorii indieni au fost subestimate. Afirmația este neîntemeiată. Comisia a examinat toate sistemele naționale și locale de subvenționare incluse în plângere. Cu toate acestea, Comisia a constatat că, în perioada de anchetă, producătorii-exportatori incluși în eșantion au primit subvenții numai în temeiul sistemelor menționate în considerentul 14 de mai sus.
(19)
Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că, întrucât în cadrul anchetei antidumping desfășurate în paralel datele prezentate de producătorii indieni incluși în eșantion au fost considerate nefiabile și s-a aplicat articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (7), în cadrul anchetei actuale ar fi trebuit să se aplice, de asemenea, articolul 28 corespunzător din regulamentul de bază. Cu toate acestea, articolul 28 din regulamentul de bază nu se aplică decât dacă sunt îndeplinite condițiile specificate la articolul respectiv, ceea ce nu a fost cazul în privința informațiilor furnizate de producătorii indieni incluși în eșantion. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.
(20)
Ancheta a arătat că DEPBS, DDS și AAS fac parte dintr-un singur mecanism de subvenționare, care este un mecanism de drawback al taxelor. India a folosit diverse tipuri ale acestui mecanism pe o perioadă îndelungată de timp, modificând în mod frecvent submecanismele din cadrul acestuia. Ancheta a arătat că este necesar să se analizeze aceste submecanisme împreună, întrucât exportatorii trebuie, de regulă, să aleagă unul dintre acestea (submecanismele respective se exclud reciproc), iar în cazul în care unul dintre submecanisme este întrerupt, să treacă la un altul.
(21)
În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 25-28 din regulamentul provizoriu.
3.2. Sistemul de credite pentru taxe de import (DEPBS)
(22)
Unul dintre producătorii-exportatori indieni a afirmat că DEPBS nu ar trebui să fie considerat ca subvenție compensatorie, deoarece scopul sistemului este de a compensa taxele vamale pentru importuri. În plus, s-a afirmat că, în ceea ce privește produsul care face obiectul anchetei, nu există nicio producție internă de inputuri, astfel încât se poate presupune că toate importurile au fost impozitate la 5 % și că plafonul stabilit de Guvernul Indiei (denumit în continuare „GI”) garantează faptul că nu există nicio supracompensare. După cum se explică în considerentul 38 din regulamentul provizoriu, acest sistem nu poate fi considerat drept sistem autorizat de drawback al taxelor sau sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, întrucât acesta nu este conform cu normele stabilite în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) la regulamentul de bază. În mod concret, un exportator care beneficiază de DEPBS nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul său de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de valoarea reală a inputurilor utilizate. În fine, un exportator este eligibil pentru a beneficia de DEPBS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a fost importat vreun input.
GI nu a fost în măsură să stabilească un sistem care să facă legătura între valoarea taxei de la care au fost scutite inputurile importate și consumul inputurilor respective în produsele exportate. La rândul lor, nici societățile care beneficiază de acest sistem nu dispun de un mecanism capabil să demonstreze că nu au beneficiat de nicio remitere excesivă. În plus, societatea nu a reușit să demonstreze lipsa supracompensării în acest caz particular; de exemplu, societatea ar fi putut beneficia de compensație pentru alte bunuri importate sau ar fi putut beneficia de compensație pentru inputurile importate fără ca acestea din urmă să fie consumate în vederea fabricării produsului în cauză. Trebuie, de asemenea, remarcat faptul că declarația conform căreia nu există nicio producție internă de inputuri este incorectă, întrucât cel puțin una dintre societățile care au făcut obiectul anchetei producea inputuri pe piața internă, în timp ce celelalte două societăți anchetate cumpărau inputuri de la un producător național, și nu de la un comerciant care importă inputuri pe piața internă. Prin urmare, aceste afirmații nu pot fi acceptate.
(23)
O parte interesată a susținut că, în cazul vânzării licenței DEBPS, prețul real de vânzare a fost mai mic decât valoarea licenței și, prin urmare, beneficiul compensatoriu a fost mai mic decât cel stabilit în mod provizoriu. Cu toate acestea, beneficiul rezultat din aplicarea acestui sistem a fost calculat pe baza valorii creditului acordat în cadrul licenței, indiferent dacă licența a fost utilizată pentru a compensa taxele vamale la import sau dacă aceasta a fost vândută. Orice vânzare a unei licențe la un preț inferior valorii sale nominale este o decizie pur comercială, care nu modifică valoarea beneficiului obținut în temeiul acestui sistem. Prin urmare, această afirmație nu poate fi acceptată.
(24)
GI a declarat că DEPBS a fost retras în perioada de anchetă și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. De asemenea, GI a afirmat că, dat fiind faptul că sistemul de drawback al taxelor nu este un program succesor al DEPB, acesta din urmă nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Într-adevăr, DEPBS a încetat să existe la data de 30 septembrie 2011, în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, subvenționarea a continuat să existe. Ca alternativă la DEPBS, s-a constatat că exportatorii au primit beneficii în temeiul AAS și în special al DDS. Astfel cum s-a descris în considerentele 42-44 din regulamentul provizoriu, AAS și SDD au fost ajustate pentru a asigura o tranziție ușoară de la sistemul DEPBS. În plus, natura beneficiilor acordate în temeiul celor trei sisteme, și anume a încasărilor publice la care s-a renunțat sub forma scutirilor de taxe vamale, este identică. Societățile pot alege, astfel, sistemul pe care doresc să îl utilizeze pentru compensarea taxelor vamale. Prin urmare, în pofida faptului că DEPBS a încetat să existe la jumătatea perioadei de anchetă, subvențiile acordate de GI în cursul PA ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii deoarece sistemul global de beneficii a continuat să funcționeze dat fiind faptul că, din motivele descrise în considerentul 20 de mai sus, toate sistemele de drawback al taxelor fac parte dintr-un singur mecanism de subvenționare ce cuprinde mai multe submecanisme diferite, care sunt schimbate adesea. Prin urmare, această afirmație nu a putut fi acceptată.
(25)
În răspunsul său la comunicarea concluziilor definitive, guvernul indian și-a reiterat afirmațiile referitoare la retragerea DEPBS după comunicarea concluziilor definitive. Cu toate acestea, întrucât nu au fost prezentate argumente noi care să ducă la o modificare a concluziei cu privire la înlocuirea subvențiilor în temeiul DEPBS, care a încetat să existe, prin DDS ajustat, această afirmație nu poate fi acceptată.
(26)
În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 29-47 din regulamentul provizoriu.
(27)
În plus, s-a constatat că producătorul-exportator indian KEI a utilizat DEPBS în cursul perioadei de anchetă. Rata subvenției s-a ridicat la 0,50 %.
3.3. Sistemul de drawback al taxelor (DDS)
(28)
GI a afirmat că DDS nu ar trebui considerat drept subvenție compensatorie, întrucât scopul sistemului este de a compensa taxele la import și accizele plătite pentru inputuri. După cum se explică în considerentele 58-60 din regulamentul provizoriu, acest sistem nu poate fi considerat drept sistem autorizat de drawback al taxelor sau sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu normele stabilite în anexa I litera (i), în anexa II și în anexa III la regulamentul de bază. În mod concret, nu există un sistem sau o procedură în vigoare prin care s-ar putea verifica ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul anexei I litera (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În plus, un exportator este eligibil pentru a beneficia de DDS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că a fost importat vreun input. Cele de mai sus au fost confirmate de constatările rezultate din vizitele efectuate la sediul societăților și de legislația aplicabilă, și anume Circulara nr. 24/2001 a GI, astfel cum se precizează în considerentul 60 din regulamentul provizoriu. În plus, în declarația sa, Guvernul Indiei a recunoscut la punctul 32 al acesteia că utilizarea DDS poate duce la remitere excesivă. Prin urmare, afirmația GI nu poate fi acceptată.
(29)
De asemenea, GI a afirmat că, deși sistemul de verificare a consumului de inputuri nu a fost complet - în special din cauza numărului ridicat de beneficiari și a sarcinii administrative implicate de controlul tuturor beneficiarilor respectivi -, ar trebui să fie acceptat mecanismul actual de verificare, bazat pe eșantionare. Această afirmație nu poate fi acceptată, întrucât nu se prevăd dispoziții în acest sens la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii), în anexa I litera (i), în anexa II sau în anexa III din regulamentul de bază.
(30)
În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 48-64 din regulamentul provizoriu.
(31)
În plus, s-a constatat că producătorul-exportator indian KEI Industries a utilizat DDS în cursul perioadei de anchetă. Rata subvenției s-a ridicat la 0,29 %.
3.4. Sistemul autorizațiilor prealabile (AAS)
(32)
Unul dintre producătorii-exportatori indieni care au fost incluși în eșantion a declarat că AAS ar trebui considerat un sistem de drawback al taxelor, deoarece materiile importate sunt utilizate pentru fabricarea de produse exportate. După cum se explică în considerentul 76 din regulamentul provizoriu, subsistemul utilizat în cazul de față nu este un sistem autorizat de drawback al taxelor și nici un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I litera (i), în anexa II și în anexa III la regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficace un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputuri pentru fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). În plus, normele standard de intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION”) pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise și nu pot constitui un sistem de verificare a consumului real. Modul de concepere a acestor norme standard nu permite GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate în procesul de fabricație a produselor exportate. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, astfel cum se explică în considerentul 73 din regulamentul provizoriu, cu toate că o astfel de examinare ar fi trebuit să fie efectuată, în mod normal, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În concluzie, subsistemul este compensatoriu, iar afirmația este respinsă.
(33)
În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 65-80 din regulamentul provizoriu.
(34)
S-a constatat că producătorul-exportator indian KEI Industries nu a utilizat AAS în cursul perioadei de anchetă.
3.5. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCGS)
(35)
În urma comunicării concluziilor definitive, un producător-exportator indian a prezentat observații privind o eroare de calcul. Această observație a fost parțial justificată și a fost luată în considerare la calculul valorii subvenției. Întrucât marja de subvenție globală pentru această societate a fost sub nivelul de minimis chiar înainte de această corecție, ajustarea efectuată nu modifică nivelul final al taxei compensatorii pentru această societate și nici nu afectează marja de subvenție medie calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion sau marja de subvenție la nivel național.
(36)
În afara aspectelor menționate mai sus, se confirmă considerentele 81-91 din regulamentul provizoriu.
(37)
S-a constatat că producătorul-exportator indian KEI Industries nu a beneficiat de EPCGS în perioada de anchetă în legătură cu produsul în cauză.
3.6. Sistemul creditelor de export (ECS)
(38)
GI a afirmat că, în considerentul 92 din regulamentul provizoriu, Comisia a citat în mod incorect temeiul juridic al ECS. GI a indicat că circulara de bază DBOD nr. DIR. (Exp) BC 01/04.02.02/2007-2008 (denumită în continuare „MC 07-08”) și circulara de bază DBOD nr. DIR. (Exp) BC 09/04.02.02/2008-09 (denumită în continuare „MC 08-09”) au fost actualizate prin circulara de bază DBOD nr. DIR. (Exp) BC 06/04.02.002/2010-11 (denumită în continuare „MC 10-11”) și, respectiv, prin circulara de bază DBOD nr. DIR. (Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (denumită în continuare „MC 11-12), care au constituit temeiul juridic pentru acest sistem în cursul PA. Într-adevăr, observația transmisă de GI este corectă în această privință.
(39)
De asemenea, GI a afirmat că, dacă ar fi luat în considerare temeiul juridic actualizat în mod corect, Comisia ar fi trebuit să ia notă de faptul că rata dobânzii la un plafon maxim aplicabilă creditelor de export, care fusese instituită anterior cu titlu obligatoriu de Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) pentru băncile comerciale, a încetat să existe înainte de PA în ceea ce privește creditele de export în rupii. Prin urmare, acest sistem nu mai poate fi considerat drept subvenție în ceea ce privește creditele în rupii. Ancheta a demonstrat că două societăți incluse în eșantion au beneficiat, în practică, de credite de export acordate de bănci private, cu rate inferioare ratei de referință stabilite de RBI. Ancheta nu a descoperit motivul comercial pentru care aceste bănci private oferă credite cu rate reduse care sunt, se pare, generatoare de pierderi. Aceste practici de creditare ale băncilor respective ar putea sugera că încă există o implicare a guvernului. Cu toate acestea, ancheta nu a produs dovezi suficient de concludente, conform normelor OMC, pentru a demonstra continuarea mandatării sau a direcționării băncilor comerciale. Prin urmare, Comisia a decis să nu considere beneficierea de rate reduse în cadrul acestui subsistem drept subvenție, în absența unor elemente de probă suficient de concludente care să ateste direcționarea și/sau acordarea unei contribuții financiare de către GI.
(40)
În fine, GI a afirmat că ultima actualizare a circularei de bază DBOD nr. DIR (Exp.) BC. 06/04.02.002/2012-13 (denumită în continuare „MC 12-13”), care a intrat în vigoare la două luni de la sfârșitul perioadei de anchetă, a eliminat plafoanele maxime pentru ratele dobânzii aplicabile creditelor de export și în ceea ce privește creditele în valută. Invocând articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază antisubvenție, GI afirmă că, în acest caz, nici acest element al sistemului creditelor de export nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii, întrucât direcționarea băncilor de către guvern a fost eliminată. Deși în MC 12-13 care a fost transmisă există o dispoziție care permite băncilor comerciale să stabilească, în mod liber, ratele dobânzilor pentru creditele de export în valută și care, conform afirmațiilor GI, se aplică din mai 2012, o astfel de schimbare a indicațiilor transmise de RBI către băncile private în cursul anchetei ar fi insuficientă, în sine, pentru a exclude acest sistem, deoarece direcționarea de către guvern poate continua într-un mod neoficial, care ar trebui să facă obiectul unei investigații suplimentare. Cu toate acestea, având în vedere concluzia de mai sus referitoare la subsistemul respectiv în ceea ce privește creditele de export în rupii, Comisia a decis să nu se instituie, în acest stadiu, măsuri compensatorii pentru acest subsistem în ceea ce privește creditele în valută.
(41)
Având în vedere cele de mai sus, nivelurile taxelor vor fi ajustate, după caz.
3.7. Sistemul „piața țintă” (FMS)
(42)
În urma comunicării concluziilor definitive, GI a prezentat observații cu privire la acest sistem. Guvernul Indiei a afirmat că sistemul vizează, din punct de vedere geografic, țări terțe care nu fac parte din Uniune și că, prin urmare, acesta nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii. Cu toate acestea, GI nu a putut contesta nici aplicările practice ale sistemului, nici faptul că beneficiile obținute de pe urma FMS pot fi utilizate pentru produsul în cauză, mai precis faptul că creditele pentru taxe care sunt obținute în temeiul FMS sunt transferabile fără restricții și că acestea pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv bunuri de capital. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă, întrucât ancheta a arătat că produsul în cauză poate beneficia și chiar beneficiază de pe urma acestui sistem, atunci când este exportat către Uniune.
(43)
În absența oricăror altor observații, se confirmă considerentele 101-111 din regulamentul provizoriu.
(44)
S-a constatat că producătorul-exportator indian KEI Industries nu a utilizat FMS în cursul PA.
3.8. Sistemul unităților axate pe export (EOUS)
(45)
În urma comunicării concluziilor definitive, singurul producător-exportator care a făcut obiectul anchetei și care a utilizat EOUS a transmis observații cu privire la acest sistem. Societatea a susținut că, pentru a calcula beneficiul obținut în temeiul EOUS, Comisia ar trebui să utilizeze o altă metodă. Societatea a afirmat că anumite beneficii obținute în temeiul EOUS ar trebui tratate drept sistem autorizat de drawback al taxelor în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază și, prin urmare, nu ar trebui să fie compensatorii.
(46)
Cu toate acestea, s-a constatat că, indiferent de metoda de calcul utilizată, rata subvenției pentru acest sistem nu ar depăși 0,95 %, ceea ce înseamnă că marja de subvenție totală pentru această societate ar rămâne sub nivelul de minimis. Prin urmare, nu s-a considerat necesară o analiză suplimentară a acestei cereri în cadrul prezentei anchete.
(47)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentul 112 din regulamentul provizoriu.
(48)
S-a constatat că producătorul-exportator indian KEI Industries nu a utilizat EOUS în cursul PA.
3.9. Cuantumul subvențiilor compensatorii
(49)
Ca urmare a deciziei de a nu considera beneficiile obținute în cadrul ESC drept subvenții, conform descrierii din considerentele 38-41 și în urma corectării calculului beneficiilor obținute în temeiul EPCGS pentru una dintre societăți, astfel cum se descrie în considerentul 35, nivelurile taxelor au fost ajustate, după caz. Sumele definitive ale subvențiilor compensatorii stabilite în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimate pe o bază ad valorem, variază între 0,79 % și 3,72 %.
Sistem
Societatea
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
TOTAL
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Marja de subvenție recalculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion este de 3,41 %.
(51)
Marja de subvenție la nivel național recalculată este de 3,72 %.
4. INDUSTRIA DIN UNIUNE
4.1. Industria din Uniune
(52)
Unii utilizatori au contestat numărul de producători din Uniune menționat în considerentul 116 din regulamentul provizoriu. Aceștia susțin că numărul producătorilor a fost evaluat în mod greșit și că, în realitate, pe piața Uniunii sunt prezenți mai puțini producători.
(53)
Comisia subliniază că afirmația de mai sus nu a fost motivată și confirmă, după efectuarea verificărilor necesare, informațiile furnizate în considerentul 116 din regulamentul provizoriu, și anume că, în cursul PA, 27 de producători din Uniune au fabricat produsul în cauză în Uniune. Acesta este numărul identificat pe baza plângerii, în etapa deschiderii procedurii și în timpul anchetei. Comisia a contactat toți producătorii cunoscuți din Uniune și a primit din partea acestora date care au fost utilizate în cadrul prezentei anchete.
4.2. Producția Uniunii și eșantionarea producătorilor din Uniune
(54)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 117-119 din regulamentul provizoriu.
5. PREJUDICIUL
5.1. Consumul la nivelul Uniunii
(55)
Unii utilizatori au afirmat că analizele prejudiciului nu ar fi trebuit să ia în considerare datele referitoare la anul 2009, deoarece criza financiară din anul respectiv a avut efecte de denaturare, în special asupra consumului la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, chiar în cazul în care anul 2009 ar fi fost exclus din analiză, s-ar fi menținut, totuși, o tendință de creștere a consumului (+ 5 %), fapt care indică îmbunătățirea situației pieței. În plus, efectele negative ale crizelor financiare au fost recunoscute în considerentul 120 din regulamentul provizoriu, dar s-a concluzionat că situația pieței s-a îmbunătățit. În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentul 120 din regulamentul provizoriu.
5.2. Importurile în Uniune din țara vizată
(56)
Marja de subvenție stabilită pentru KEI Industries se situează sub pragul de minimis prevăzut la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază (a se vedea considerentul 49 de mai sus). Prin urmare, se consideră că, în cursul perioadei de anchetă, acest producător-exportator nu a beneficiat de sisteme de subvenționare în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ca atare, volumul importurilor sale a fost exclus din volumul importurilor subvenționate provenite din India. Un producător-exportator, și anume Venus Group, a afirmat că anumite operațiuni au fost contabilizate, din greșeală, de două ori. Comisia a fost de acord cu afirmația producătorului-exportator și, prin urmare, operațiunile respective au fost scăzute din volumul total al importurilor subvenționate provenite din India. În consecință, volumul, cota de piață și prețul mediu al importurilor subvenționate au fost revizuite.
(57)
Volumul și cota de piață a importurilor subvenționate:
2009
2010
2011
PA
Volum (tone metrice)
11 620
20 038
25 326
24 415
Indice (2009 = 100)
100
172
218
210
Cota de piață
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Indice (2009 = 100)
100
121
146
140
Sursă:
Eurostat și răspunsuri la chestionar.
(58)
KEI Industries a exportat produsul în cauză în cantități limitate în cursul PA, iar operațiunile efectuate de Venus Group menționate mai sus au constituit, de asemenea, cantități limitate, prin urmare, deducerea acestor volumuri de importuri din volumul total al importurilor subvenționate din India nu modifică tendințele descrise în considerentele 123 și 124 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, aceste considerente din regulamentul provizoriu se confirmă.
(59)
Prețul mediu al importurilor subvenționate:
2009
2010
2011
PA
Prețul mediu
(EUR/tonă metrică)
2 419
2 856
3 311
3 259
Indice (2009 = 100)
100
118
137
135
Sursă:
Eurostat și răspunsuri la chestionar.
(60)
Astfel cum s-a explicat mai sus, KEI Industries a exportat cantități limitate în cursul perioadei de anchetă, iar eliminarea anumitor operațiuni efectuate de Venus Group a vizat numai cantități limitate. Prin urmare, excluderea volumului aferent importurilor KEI Industries și a operațiunilor efectuate de Venus Group menționate anterior din volumul total al importurilor subvenționate originare din India nu produce nicio schimbare semnificativă în ceea ce privește prețul mediu al importurilor subvenționate originare din India sau în privința calculelor referitoare la subcotare. Marja de subcotare recalculată este de 11,7 %. În rest, se confirmă concluziile bazate pe constatările descrise în considerentele 128-130 din regulamentul provizoriu.
(61)
Ca răspuns la comunicarea constatărilor finale, GI a susținut că Comisia a aplicat reducerea proporțională a importurilor subvenționate numai în cazul volumelor importurilor producătorilor-exportatori cooperanți, pentru a ține seama de constatările de minimis privind KEI și de eliminarea anumitor operațiuni efectuate de Venus Group care au fost contabilizate, din greșeală, de două ori. Această afirmație se bazează pe o neînțelegere. Comisia a aplicat reducerea proporțională la întreg volumul importurilor, inclusiv pentru importatorii cooperanți. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă.
5.3. Situația economică a industriei din Uniune
(62)
Unele părți au susținut că rezultatele obținute de industria din Uniune ar trebui să fie considerate relativ pozitive în contextul crizei economice globale și că niciun indicator, cu excepția unui singur indicator de prejudiciu - și anume cota de piață -, nu a indicat existența unui prejudiciu.
(63)
Una dintre părți a afirmat că prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune au crescut cu aproximativ 34 %, cu mult mai mult decât costul său de producție, care a crescut cu 13 % în cursul aceleiași perioade. În acest sens, trebuie reținut faptul că, la începutul perioadei luate în considerare, și anume în 2009, industria din Uniune efectua vânzări la un preț inferior costului de producție, aceasta reușind să efectueze vânzări la un preț superior costului de producție doar începând cu anul 2011.
(64)
Ancheta a arătat că, deși anumiți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de producție și gradul de utilizare a capacității de producție, au urmat o tendință pozitivă sau au rămas la un nivel stabil - cum s-a întâmplat în cazul ocupării forței de muncă -, o serie de alți indicatori referitori la situația financiară a industriei din Uniune, și anume rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor, nu au urmat o tendință satisfăcătoare în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate că indicatorul privind investițiile a crescut în 2010, în anul 2011 și în perioada de anchetă acesta a scăzut sub nivelul înregistrat în anul 2009. Deși este adevărat că randamentul investițiilor s-a îmbunătățit începând din 2009 până în 2011, ajungând la 6,7 %, acesta a scăzut, din nou, până la 0,8 % în cursul perioadei de anchetă. În mod similar, indicatorii privind rentabilitatea și fluxul de numerar au crescut până în 2011, deși au început să se deterioreze, din nou, în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, se poate concluziona că situația industriei din Uniune a început să se amelioreze după 2009, dar procesul de redresare a acesteia a fost încetinit, ulterior, de importurile subvenționate originare din India.
(65)
Ca urmare a unei cereri transmise de o parte interesată, se confirmă faptul că nivelurile stocurilor stabilite în considerentul 153 din regulamentul provizoriu se raportau la activitatea societăților din Uniune care au fost incluse în eșantion.
(66)
Industria din Uniune a susținut că marja de profit țintă de 5 %, stabilită în etapa provizorie, ar fi prea scăzută. Partea respectivă nu și-a motivat suficient afirmația. Considerentul 148 din regulamentul provizoriu explică motivele care stau la baza alegerii acestei marje de profit, iar ancheta nu a evidențiat alte motive pentru modificarea acesteia. Prin urmare, ținta de 5 % referitoare la profit este menținută în sensul stabilirii constatărilor definitive.
(67)
Un producător-exportator a susținut că dificultățile cu care se confruntă industria din Uniune se datorează, în mare măsură, problemelor structurale. Prin urmare, marja de profit țintă de 5 % ar fi, de asemenea, nerealistă.
(68)
Se reamintește faptul că, în conformitate cu jurisprudența (11), instituțiile trebuie să stabilească marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiții normale de concurență, în absența importurilor subvenționate. În cazul de față, s-a dovedit imposibilă realizarea acestei analize pentru industria din Uniune în ceea ce privește produsul în cauză, din motivele expuse în cele ce urmează. Informații suficiente pentru a calcula marjele de profit pentru produsul în cauză sunt disponibile numai începând din anul 2007. În 2007, marja de profit a fost de 3,7 %; începând din 2008, din cauza crizei financiare și economice, aceasta a devenit negativă. În plângere se susține, iar ancheta a stabilit acest fapt, că importurile subvenționate au început să ajungă pe piața Uniunii în 2007, volumul importurilor crescând de la 17 727 tone în 2006 până la 24 811,3 tone în 2007. Prin urmare, instituțiile au stabilit marjele de profit țintă pe baza profiturilor reale observate în alte părți din industria siderurgică, care nu au avut de suferit de pe urma importurilor subvenționate care fac obiectul unui dumping. (12)
5.4. Concluzie privind prejudiciul
(69)
Prin urmare, Comisia concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul PA.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Efectul importurilor subvenționate
(70)
Un producător-exportator a susținut că regulamentul provizoriu a ignorat faptul că industria din Uniune a fost în măsură să profite de creșterea consumului începând cu 2009 și că, în plus, Comisia nu poate presupune că industria din Uniune va fi în măsură să își mențină la infinit cota de piață.
(71)
Ca răspuns la aceste afirmații, trebuie reținut faptul că ancheta a evidențiat creșterea cotei de piață a importurilor subvenționate originare din India într-un ritm mai rapid decât cel al creșterii consumului de pe piața Uniunii. Volumul importurilor subvenționate originare din India a crescut cu 110 %, în timp ce consumul a crescut cu 50 % în cursul aceleiași perioade. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că prețul mediu practicat de India s-a situat, în mod constant, sub prețul mediu practicat de industria din Uniune în aceeași perioadă și a subcotat prețul mediu al industriei din Uniune cu 11,7 % pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, cu toate că industria din Uniune a beneficiat, într-adevăr, într-o anumită măsură, de creșterea consumului și că și-a putut crește cu 40 % volumul vânzărilor, aceasta nu a fost în măsură să își mențină cota de piață așa cum ar fi fost de așteptat în contextul ameliorării condițiilor de piață și ținând seama de capacitatea de producție disponibilă a industriei din Uniune.
6.2. Efectul altor factori
6.2.1. Importurile care nu fac obiectul unor subvenții
(72)
Unele părți interesate au afirmat că efectul importurilor care nu fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie reevaluat, având în vedere faptul că societatea KEI Industries a beneficiat de o marjă de subvenție de minimis și faptul că, din cauza dublei contabilizări eronate a anumitor operațiuni efectuate de Venus Group, operațiunile respective au fost excluse din analiză. Părțile au susținut, de asemenea, că prețurile importurilor care nu fac obiectul unor subvenții au fost mai mici decât prețurile importurilor subvenționate.
(73)
Tabelul de mai jos arată evoluția volumului și a prețurilor exporturilor care nu fac obiectul unor subvenții, pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul acestora a reprezentat aproximativ o treime din exporturile indiene din cursul PA și a urmat aceeași tendință ca importurile subvenționate.
2009
2010
2011
PA
Volum (tone metrice)
5 227
9 015
11 394
10 938
Volum (indice)
100
172
218
210
Prețul mediu (EUR/mt)
2 268
2 678
3 105
3 056
Prețul mediu (indice)
100
118
137
135
Sursă:
Răspunsurile la chestionare și Eurostat.
(74)
În consecință, este adevărat că prețurile importurilor care nu fac obiectul unor subvenții au fost mai scăzute decât prețurile importurilor subvenționate. Cu toate acestea, volumul importurilor care nu fac obiectul unor subvenții reprezintă doar o treime din volumul importurilor subvenționate. Prin urmare, prejudiciul cauzat de importurile care nu fac obiectul unor subvenții nu anulează legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din India și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA.
6.2.2. Importurile din țări terțe
(75)
Un producător-exportator indian și GI au reiterat afirmația că Republica Populară Chineză ar fi trebuit să fie inclusă în anchetă și că impactul importurilor din Republica Populară Chineză asupra pieței Uniunii și asupra industriei din Uniune a fost subestimat.
(76)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 170 din regulamentul provizoriu, nici în faza de inițiere, nici în faza definitivă nu există elemente de probă care să ateste existența unor subvenții care ar fi justificat inițierea unei anchete antisubvenție privind importurile originare din Republica Populară Chineză. Afirmația conform căreia Republica Populară Chineză ar fi trebuit să fie vizată de anchetă este, prin urmare, nefondată și este respinsă.
(77)
Cu toate acestea, importurile din Republica Populară Chineză au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei luate în considerare și au atins o cotă de piață de 8,3 % în PA, astfel cum s-a precizat în considerentul 168 din regulamentul provizoriu. În plus, prețurile de import din China au fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune și decât cele practicate de producătorii-exportatori indieni pe piața Uniunii. Prin urmare, s-a investigat în continuare dacă importurile din Republica Populară Chineză ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune și ar fi putut să anuleze legătura de cauzalitate între respectivul prejudiciu și importurile subvenționate din India.
(78)
Informațiile disponibile în etapa provizorie au sugerat că gama de produse reprezentată de importurile din China era diferită și că segmentele de piață în care produsele chinezești au fost prezente erau diferite față de cele ale produselor vândute de către industria din Uniune sau chiar față de cele ale produselor originare din India care au fost vândute pe piața Uniunii.
(79)
După publicarea măsurilor provizorii, Comisia a primit mai multe observații care indicau posibilitatea ca importurile la prețuri scăzute din China efectuate în cursul PA să fi anulat legătura de cauzalitate dintre importurile din India care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(80)
Analiza efectuată pe baza statisticilor referitoare la importuri, în ceea ce privește cele două coduri NC care fac obiectul anchetei, a arătat că 29 % din importurile din China au fost efectuate în segmentul inferior al pieței (la codul NC 7223 00 99). Acest lucru explică, parțial, de ce prețurile practicate de China sunt, în medie, mai mici decât cele practicate de industria din Uniune și de producătorii-exportatori indieni. Statisticile privind codul NC 7223 00 99 au arătat, de asemenea, că clienții producătorilor chinezi s-au concentrat în Regatul Unit, unde, de fapt, industria din Uniune nu era prezentă.
Preț mediu
(EUR/tonă metrică)
2009
2010
2011
PA
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Sursă:
Eurostat.
(81)
În ceea ce privește codul NC 7223 00 19, analizele efectuate pe baza NCP au arătat că atât industria din Uniune, cât și producătorii indieni au concurat, în principal, în segmentul superior al pieței, în care prețurile pot fi de până la patru ori mai mari decât prețurile din segmentul inferior din cadrul aceluiași NC. (13) Ancheta a arătat, de asemenea, că, în general, variațiile de preț sunt legate de tipul de produs și de conținutul de nichel. În plus, ancheta a arătat că exportatorii chinezi vând pe piața Uniunii în special tipurile de produs de calitate inferioară care se încadrează la codul NC menționat anterior. Prin urmare, gama de produse devine un factor predominant în evaluarea importurilor din China.
(82)
În ceea ce privește nivelul prețurilor importurilor din Republica Populară Chineză, este necesar să se sublinieze faptul că, din anul 2009 și până în perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor din China a rămas superior prețurilor practicate de producătorii-exportatori din India care au beneficiat de subvenții, astfel cum se poate observa din tabelul de mai jos, care indică prețul mediu al exporturilor din India care fac obiectul unor subvenții și care se încadrează la codul NC 7223 00 19.
Preț mediu
(EUR/tonă metrică)
2009
2010
2011
PA
PA + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Sursă:
Eurostat.
(83)
În perioada de anchetă, pentru prima dată, prețul mediu al importurilor din China a scăzut sub prețurile importurilor subvenționate din India. Cu toate acestea, s-a constatat că această observație a fost de natură temporară, dat fiind faptul că nivelul prețurilor practicate de China în anul care a urmat perioadei de anchetă a crescut și s-a situat, din nou, deasupra nivelului prețurilor practicate de India.
(84)
În plus, comparația dintre volumul importurilor din India și volumul importurilor din Republica Populară Chineză a arătat că, în orice moment din perioada luată în considerare și în special în cursul perioadei de anchetă, importurile din Republica Populară Chineză erau la niveluri cu mult mai scăzute decât importurile din India. Volumul importurilor din Republica Populară Chineză a reprezentat, de fapt, mai puțin de jumătate din totalul importurilor din India.
(85)
Pe baza celor menționate anterior, se confirmă faptul că o proporție semnificativă a produselor importate din China în perioada de anchetă sunt diferite de gama de produse a industriei din Uniune și că orice concurență directă cu produsele fabricate și vândute de către industria din Uniune este limitată.
(86)
Prin urmare, nu este posibil ca importurile din Republica Populară Chineză să fi afectat situația industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate originare din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, se confirmă considerentul 168 din regulamentul provizoriu.
6.2.3. Concurența din partea altor producători din Uniune
(87)
Una dintre părți a susținut că este posibil ca rezultatele financiare slabe ale producătorilor din Uniune să fi fost cauzate de concurența din partea altor producători din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți sau care nu și-au manifestat sprijinul pentru anchetă, la inițierea procedurii.
(88)
Cota de piață a altor producători din Uniune a evoluat după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volum (tone metrice)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indice (2009 = 100)
100
160
158
158
Cota de piață a altor producători din Uniune
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Sursă:
Plângere.
(89)
Producătorii din Uniune care nu s-au numărat printre reclamanți și care nu și-au manifestat în mod expres sprijinul pentru anchetă au reprezentat 44 % din vânzările totale ale Uniunii raportate în considerentul 139 din regulamentul provizoriu. Volumul vânzărilor acestora a crescut cu 58 %, de la o valoare estimativă de 34 926 tone în 2009 până la 55 124 tone în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, o astfel de creștere este relativ modestă în raport cu creșterea importurilor subvenționate originare din India în aceeași perioadă (+ 110 %). În plus, cota de piață a producătorilor din Uniune respectivi a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare și nu s-a găsit niciun indiciu conform căruia prețurile lor ar fi fost mai mici decât cele practicate de producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion. În consecință, se concluzionează că vânzările efectuate de producătorii respectivi pe piața Uniunii nu au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
6.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(90)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 176-179 din regulamentul provizoriu.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Considerații generale
(91)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentul 180 din regulamentul provizoriu.
7.2. Interesul industriei din Uniune
(92)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 181-188 din regulamentul provizoriu.
7.3. Interesul utilizatorilor
(93)
În urma instituirii măsurilor provizorii, șapte utilizatori și o asociație a utilizatorilor au contactat Comisia și și-au exprimat interesul de a coopera la anchetă. Ca urmare a cererii respective, au fost trimise chestionare solicitanților, în aprilie 2013. Cu toate acestea, numai doi utilizatori au trimis un răspuns complet la chestionar, iar, în ansamblu, utilizatorii cooperanți au reprezentat 12 % din totalul importurilor din India în cursul perioadei de anchetă și, respectiv, 2,5 % din consumul total al Uniunii. Impactul economic al măsurilor asupra utilizatorilor a fost reevaluat pe baza noilor date disponibile în răspunsurile la chestionar, iar doi utilizatori au fost vizitați pentru a verifica informațiile furnizate.
(94)
Utilizatorii au afirmat că nivelul de 9 % al rentabilității care a fost menționat în considerentul 191 din regulamentul provizoriu este prea ridicat și nu este reprezentativ pentru industria utilizatorilor. După primirea răspunsurilor suplimentare la chestionar, nivelul mediu al rentabilității tuturor utilizatorilor cooperanți a fost recalculat și a fost stabilit la 2 % din cifra de afaceri.
(95)
De asemenea, s-a constatat că, în medie, în ceea ce privește utilizatorii cooperanți, achizițiile din India constituiau 44 % din totalul achizițiilor de produs în cauză și că India reprezenta sursa de aprovizionare exclusivă pentru doi utilizatori cooperanți. În cursul perioadei de anchetă, cifra de afaceri a produsului care încorporează produsul în cauză a reprezentat, în medie, 14 % din cifra de afaceri a utilizatorilor cooperanți.
(96)
Presupunând că piața Uniunii ar evolua conform celui mai pesimist scenariu, și anume că nicio creștere potențială de prețuri nu ar putea fi suportată de lanțul de distribuție și că volumele pe care utilizatorii ar continua să le achiziționeze din India ar rămâne la același nivel cu volumele anterioare, impactul taxei asupra rentabilității utilizatorilor rezultate din activități care utilizează sau care încorporează produsul în cauză ar însemna o scădere medie de aproximativ 0,25-1,75 puncte procentuale.
(97)
Comisia recunoaște că impactul va fi mai important, la nivel individual, pentru utilizatorii ale căror importuri provin în exclusivitate din India. Totuși, aceștia sunt relativ puțini la număr (doi dintre utilizatorii cooperanți). În plus, utilizatorii respectivi au posibilitatea, cu condiția ca producătorul lor indian să coopereze, de a solicita rambursarea taxelor în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile pentru o astfel de rambursare.
(98)
Unii utilizatori au reiterat preocuparea că măsurile vor afecta anumite tipuri de sârmă care nu sunt produse în Europa, și anume tipurile de sârmă incluse în așa-numita „serie 200”, conform descrierii din considerentul 194 din regulamentul provizoriu. Potrivit utilizatorilor, absența producției în Uniune se datorează cererii limitate și specificității procesului de producție.
(99)
Totuși, ancheta a arătat că aceste tipuri de sârmă din oțel inoxidabil sunt fabricate de industria din Uniune și că ele reprezintă o parte limitată din piața Uniunii. De asemenea, există surse de aprovizionare alternative disponibile pentru utilizatorii din țările care nu fac obiectul unor măsuri antidumping sau antisubvenții. În plus, doi producători-exportatori indieni au beneficiat de un nivel al taxei compensatorii de 0 % și, prin urmare, instituirea măsurilor nu va avea efecte semnificative asupra aprovizionării de la producătorii-exportatori respectivi. În plus, alte tipuri de sârmă din oțel inoxidabil pot fi utilizate în aceleași scopuri. În consecință, instituirea măsurilor nu poate avea un impact semnificativ asupra pieței Uniunii și asupra acestor utilizatori. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(100)
Unii utilizatori au subliniat faptul că timpul de livrare a produsului similar de către producătorii din Uniune este mai îndelungat decât timpul de livrare a produsului în cauză din India. Cu toate acestea, posibilitatea ca operatorii comerciali să depoziteze produsele și să le aibă la dispoziție în mod rapid nu subminează elementele de probă concrete care atestă efectele negative ale importurilor subvenționate. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(101)
Având în vedere cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii utilizatori să fie afectați negativ în mai mare măsură decât alții de măsurile privind importurile originare din India, se consideră că, în ansamblu, piața Uniunii va beneficia de pe urma instituirii măsurilor. Concret, se consideră că restabilirea unor condiții comerciale echitabile pe piața Uniunii ar permite industriei din Uniune să-și alinieze prețurile cu costurile de producție, să mențină producția și ocuparea forței de muncă, să recâștige cota de piață pierdută anterior și să beneficieze de economii de scară sporite. Acest lucru ar trebui să permită industriei să realizeze marje de profit rezonabile, care îi vor permite să își desfășoare activitatea în mod eficient pe termen mediu și lung. În paralel, situația financiară generală a industriei se va îmbunătăți. În plus, ancheta a stabilit că măsurile vor avea un impact general limitat asupra utilizatorilor și a importatorilor neafiliați. Prin urmare, se concluzionează că efectul benefic global al măsurilor pare să fie mai important decât impactul negativ al acestora asupra utilizatorilor produsului în cauză pe piața Uniunii.
7.4. Interesul importatorilor neafiliați
(102)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 197-199 din regulamentul provizoriu.
7.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(103)
Ținând seama de cele menționate anterior, se confirmă evaluarea din considerentele 200 și 201 din regulamentul provizoriu.
8. MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(104)
În lipsa oricăror observații, se confirmă considerentele 203-206 din regulamentul provizoriu.
8.2. Concluzie privind nivelul de eliminare a prejudiciului
(105)
Nu a fost calculată nicio marjă de prejudiciu individuală pentru KEI Industries, întrucât marja de subvenție definitivă a societății respective a fost la nivelul de minimis, astfel cum se menționează în considerentul 49 de mai sus.
(106)
Se confirmă metodologia utilizată în regulamentul provizoriu.
8.3. Măsuri definitive
(107)
Pe baza celor menționate anterior și în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă compensatorie definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile subvenționate, fără a se depăși marja de subvenție constatată.
(108)
Prin urmare, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de prejudiciu cu marjele de subvenție. În consecință, nivelurile taxei compensatorii propuse sunt după cum urmează:
Societatea
Marja de subvenție
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei compensatorii
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd
0,9 %
n/a
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
n/a
0,0 %
Societăți cooperante neincluse în eșantion
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Toate celelalte societăți
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate care sunt menționate în prezentul document de lucru au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică exclusiv importurilor de produse originare din India care sunt fabricate de persoanele juridice specificate în prezentul document. Produsele importate care sunt fabricate de orice altă societate care nu este specificată în partea dispozitivă a prezentului document de lucru, inclusiv de entitățile afiliate societăților specificate în prezentul document, nu pot beneficia de aceste niveluri ale taxei și fac obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(110)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei compensatorii pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (14) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție sau de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul de instituire a taxelor compensatorii definitive va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
8.4. Perceperea definitivă a taxelor compensatorii provizorii
(111)
Având în vedere amploarea marjelor de subvenție constatate, precum și nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă compensatorie provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita cuantumului taxelor definitive instituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:
(i)
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % în greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 % în greutate;
(ii)
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 % în greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 % în greutate,
încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de următoarele societăți:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Societățile specificate în anexă
3,4
Toate celelalte societăți
3,7
B999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxe compensatorii provizorii în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 419/2013 privind importurile de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:
(i)
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % în greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 % în greutate;
(ii)
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 % în greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 % în greutate,
încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India,
se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile taxei compensatorii definitive se eliberează.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2013.