РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1195/2014 AL COMISIEI
din 29 octombrie 2014
de instituire a unei taxe compensatorii provizorii la importurile de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 12,
după consultarea statelor membre,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 15 februarie 2014, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). La 4 septembrie 2014, în Jurnalul Oficial (3) s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere.
(2)
Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2014 de către Asociația daneză de acvacultură (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de anumiți păstrăvi-curcubeu. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care dovedeau subvenționarea anumitor tipuri de păstrăv-curcubeu și generarea unui prejudiciu important din această cauză, elemente pe care Comisia le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
În conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat Guvernul Turciei (denumit în continuare „GT”), anterior deschiderii procedurii, că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile subvenționate de anumiți păstrăvi-curcubeu originari din Turcia ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Comisia a invitat GT la consultări cu scopul de a clarifica situația prezentată în plângere și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată.
(4)
GT a acceptat să participe la consultări, iar acestea au avut loc ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la o soluție reciproc acceptată. În urma consultărilor, a fost primit un document din partea GT. Comisia a luat act de observațiile prezentate.
2. Procedura antidumping desfășurată în paralel
(5)
Tot la 15 februarie 2014, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping privind importurile în Uniune ale aceluiași produs originar din Turcia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4).
(6)
Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping desfășurate în paralel se bazează pe aceeași definiție a industriei din Uniune, pe aceiași producători reprezentativi din Uniune și pe aceeași perioadă de anchetă și au condus la concluzii identice, cu excepția locurilor în care se specifică altfel. Această metodă s-a considerat a fi adecvată în vederea simplificării analizei prejudiciului și obținerii unei corelări a rezultatelor. Din acest motiv, observațiile pe marginea prejudiciului prezentate în cadrul uneia dintre proceduri au fost luate în considerare în ambele anchete.
3. Părțile interesate
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, ceilalți producători, utilizatori și importatori cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din Turcia și autoritățile turce, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.
(8)
Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale. Nu au fost formulate observații.
4. Eșantionarea
(9)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că ar putea selecta un eșantion din rândul părților interesate, în special din rândul producătorilor din Uniune, al importatorilor neafiliați și al producătorilor-exportatori din Turcia, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.
4.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(10)
În avizul de deschidere, Comisia a declarat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază și având în vedere gradul ridicat de fragmentare a industriei din Uniune, în care peste 700 de producători sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare răspândirea geografică și reprezentarea suficientă a diferitelor etape și tipuri de producție (producție de păstrăv viu, proaspăt, congelat, fileuri și afumat). Acest eșantion a fost alcătuit din nouă producători din Uniune. Potrivit datelor prezentate în cadrul plângerii, producătorii incluși în eșantion reprezentau peste 12 % din producția totală a Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Întrucât nu s-au primit observații înainte de expirarea termenului limită, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.
4.2. Eșantionarea importatorilor
(11)
Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(12)
Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul lor scăzut, Comisia a stabilit că nu este necesară eșantionarea.
4.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori
(13)
Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Turcia să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Turcia pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.
(14)
Optsprezece grupuri de producători-exportatori din Turcia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Volumul total declarat al exporturilor de păstrăv-curcubeu de tipul în cauză realizate în 2013 de aceste societăți către Uniune reprezintă totalitatea exporturilor realizate din Turcia către Uniune.
(15)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din patru grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă, luând în considerare și răspândirea geografică. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproximativ 64 % din vânzările la export declarate către Uniune și se situează în două regiuni diferite.
(16)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și autoritățile turce. O societate a contestat selecția și a susținut că ar trebui să fie inclusă și ea în eșantion. Aceasta a susținut că produce, prelucrează și vinde exclusiv păstrăv (cu alte cuvinte, nu desfășoară alte activități) încă din 1971, fiind primul producător din Turcia al produsului în cauză. Societatea a mai susținut că înregistrează vânzări semnificative pe piața internă și, în sfârșit, că este cel mai mare producător din regiunea Marmara.
(17)
Comisia reamintește că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil. Având în vedere că reprezintă 64 % din exporturile de produs în cauză către Uniune, eșantionul propus este reprezentativ pentru situația industriei din Turcia. În plus, societățile incluse în eșantion se află în două regiuni diferite (din cele trei reprezentate), ceea ce se consideră a fi suficient în scopul anchetei. Prin urmare, Comisia susține că societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative ale importurilor care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul disponibil.
5. Examinarea individuală
(18)
Unsprezece societăți sau grupuri de societăți au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest stadiu al anchetei, Comisia nu a luat nicio decizie cu privire la cererile de examinare individuală și va hotărî dacă să realizeze sau nu examinări individuale în etapa finală a anchetei.
6. Răspunsurile la chestionar
(19)
Comisia a transmis chestionare guvernului turc, tuturor societăților din Uniune incluse în eșantion, unui număr de trei importatori și grupurilor de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion.
(20)
Trei societăți din cadrul unui grup de producători-exportatori din Turcia au solicitat să fie scutite de obligația de a furniza un răspuns la chestionar. Una dintre ele a susținut că obiectul său principal de activitate este producția de pagel argintiu și biban-de-mare și că produce doar o cantitate mică din produsul în cauză. O alta deține un mic supermarket și este doar marginal implicată în activități cu produsul în cauză, iar cea de a treia este un importator afiliat care nu a înregistrat vânzări semnificative din produsul în cauză pe durata anchetei. Comisia a hotărât să scutească societatea care deține supermarketul de la obligația de a completa răspunsurile la chestionar. Pe de altă parte, și-a menținut poziția conform căreia atât societatea a cărei activitate principală este producția de pagel argintiu și biban-de-mare, cât și importatorul afiliat trebuie să completeze chestionarul, având în vedere că volumele produse (în cazul producătorului-exportator) sau comercializate (în cazul importatorului afiliat) sunt totuși semnificative.
(21)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea GT și a tuturor celorlalte grupuri de producători-exportatori din Turcia incluse în eșantion, precum și de la societățile care au solicitat o examinare individuală.
7. Vizitele de verificare
(22)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea, cu titlu provizoriu, a subvenției, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. În temeiul articolului 26 din regulamentul de bază, s-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Franța;
-
Danaqua, Grindsted, Danemarca;
-
Danforel A/S, Grindsted, Danemarca;
-
Kongeåns Dambrug ApS, Brørup, Danemarca;
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Germania;
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polonia;
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spania;
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italia;
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spania;
(b)
producători-exportatori din Turcia:
-
grupul de societăți afiliate „GMS”, Bodrum, Turcia:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști;
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști;
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști;
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ;
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști;
-
Hakan Komandit Șirketi;
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști;
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști;
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști;
-
grupul de societăți afiliate „Kilic”, Bodrum, Turcia:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S;
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ;
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș;
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști;
-
grupul de societăți afiliate „Özpekler”, Denizli, Turcia:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.;
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Ști;
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Turcia;
(c)
Guvernul Turciei:
-
Ministerul Economiei, Ankara, Turcia;
-
Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei, Ankara, Turcia;
(d)
importatori din Uniune afiliați unor exportatori turci:
-
Spador SRL („Spador”);
-
Ternäben Service GmbH („TSG”);
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”);
(e)
un producător din Uniune (operator din sectorul prelucrării) afiliat unui producător-exportator din Turcia (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polonia („TPL”).
8. Perioada de anchetă și perioada examinată
(23)
Ancheta privind subvenția și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(24)
Produsul în cauză este păstrăvul-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
originar din Turcia și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(25)
După cum s-a menționat deja la considerentul 1, definiția produsului în cauză a făcut obiectul unei rectificări. Rectificarea a avut caracter pur editorial, sfera de cuprindere a definiției nefiind afectată.
2. Produsul similar
(26)
Ancheta a evidențiat faptul că produsul realizat și vândut pe piața internă din Turcia și/sau exportat în Uniune și produsul realizat și vândut pe piața Uniunii de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(27)
Prin urmare, Comisia a stabilit în acest stadiu al anchetei că cele două produse sunt „produse similare” în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(28)
Unele părți interesate au afirmat că păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului. Potrivit lor, există diferențe între procesele de producție și în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice în comparație cu păstrăvul neafumat. În plus, autoritățile turce au afirmat că structura costurilor suportate de producătorii de fileuri afumate este semnificativ diferită de structura costurilor suportate de alți producători, ceea ce ar indica faptul că produsele afumate și cele neafumate nu reprezintă un singur produs. În sfârșit, părțile au făcut referire la două anchete antidumping anterioare privind produse similare (păstrăv-curcubeu mare și somon) efectuate în 2004 (5) și, respectiv, 2005 (6), în care produsele afumate nu s-au încadrat în definiția produsului. Părțile au făcut trimitere în special la considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului (7), în care s-ar recunoaște că procesul de afumare aduce modificări caracteristicilor esențiale ale produsului în cauză. Astfel, păstrăvul afumat ar trebui să fie exclus din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete.
(29)
Ancheta a arătat că diferitele forme de prezentare - „viu”, „refrigerat”, „congelat” sau „afumat” - cuprinse în definiția produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai exact, toți păstrăvii au aceleași calități intrinseci (chimice, nutriționale sau de altă natură), iar prelucrarea nu privează peștii de aceste calități, ci generează diverse forme de prezentare care reprezintă doar mijloace diferite de conservare a peștelui înainte de prelucrarea, prepararea, gătirea sau consumul ulterior. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia conform căreia conservarea prin afumare nu modifică substanțial caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale produsului.
(30)
În ceea ce privește procesele de producție diferite și structurile diferite ale costurilor, părțile nu au explicat cum ar fi putut acestea să influențeze concluzia că produsele afumate și cele neafumate reprezintă un singur produs. În orice caz, eventualele diferențe dintre procesele de producție nu au în sine niciun impact asupra definiției produsului. În plus, în cazul specific de față, procesul de producție și structura costurilor aferente fileurilor afumate nu prezentau cu adevărat diferențe semnificative față de procesul de producție și structura costurilor aferente altor forme de prezentare a păstrăvului. Principalul element de cost al fiecărei forme de prezentare era costul de creștere, care include în principal costul hranei pentru animale (făină și ulei de pește), costul energiei și costul icrelor sau al puietului. Prin urmare, afirmațiile făcute în această privință trebuie respinse.
(31)
În cadrul anchetelor anterioare la care au făcut referire părțile interesate, spre deosebire de ancheta actuală, produsele afumate nu fuseseră incluse în plângerea care a condus la deschiderea procedurilor respective. Prin urmare, acestea nu se încadrau în sfera de cuprindere a anchetelor și, în consecință, nu au fost examinate. Considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 437/2004 răspunde unei afirmații formulate de o parte interesată, potrivit căreia peștii întregi și fileurile congelate ar trebui să fie excluse din procedură. Cu toate acestea, în urma anchetei nu s-a stabilit sau concluzionat în mod specific că produsele afumate ar trebui excluse din definiția produsului. Având în vedere că ancheta de față a evidențiat că toate formele de prezentare a păstrăvului au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază, acest argument ar trebui să fie respins.
(32)
Din motivele de mai sus, afirmația că produsele afumate ar trebui să fie excluse din definiția produsului a fost respinsă în această etapă a anchetei.
C. SUBVENȚIA
1. Introducere
(33)
Reclamantul a afirmat că GT subvenționează sectorul acvaculturii. Plângerea conține elemente de probă prima facie care relevă mai multe practici de subvenționare incluse atât în legislație, cât și într-o serie de documente de politică pe care se fundamentează sprijinul acordat de stat acestui sector.
(34)
Comisia a examinat și a analizat documentele menționate în plângere, precum și documentele suplimentare furnizate în cursul anchetei de către GT și de producătorii-exportatori incluși în eșantion, constatând că toate aceste documente arată că sectorul acvaculturii din Republica Turcia beneficiază de un tratament preferențial în multe domenii.
(35)
Decizia autorităților turce de a subvenționa în mod specific sectorul acvaculturii datează din 2003 și a avut ca rezultat transferul unor sume mari din bugetul public către producătorii și exportatorii turci în ultimii zece ani.
(36)
În cadrul consultărilor derulate între GT și Comisie premergător deschiderii anchetei, menționate în considerentele 3 și 4 de mai sus, GT nu a contestat existența niciuneia dintre schemele examinate.
2. Schemele examinate
(37)
Comisia a transmis chestionare guvernului turc și producătorilor-exportatori incluși în eșantion, solicitând informații cu privire la următoarele scheme, despre care se presupunea că implică acordarea de subvenții pentru sectorul acvaculturii:
-
sprijin acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii:
-
scutire de taxe vamale;
-
scutire de TVA;
-
reduceri de impozite;
-
sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor);
-
subvenții la dobândă;
-
alocare de terenuri;
-
sprijin pentru plata impozitului pe venit;
-
sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților);
-
subvenții directe acordate producătorilor de păstrăvi:
-
subvenții directe pentru crescătorii de păstrăvi;
-
subvenții directe pentru producția ecologică de păstrăvi;
-
sprijin specific pentru puiet;
-
împrumuturi și asigurări subvenționate pentru producătorii de păstrăvi:
-
împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de Ziraat Bankasi;
-
împrumuturi cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi acordate de cooperativele de credit agricol;
-
pool-ul de asigurări agricole și sprijin pentru plata primelor de asigurare;
-
subvenții pentru consultanță;
-
subvenții pentru navele de pescuit:
-
achiziționare de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit (reducerea impozitului pe consum pentru combustibilul navelor);
-
scoaterea din uz a navelor de pescuit;
-
alte subvenții și alte programe de subvenționare.
3. Sprijinul acordat de stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii
3.1. Introducere
(38)
GT a introdus o schemă de sprijin pentru întreprinderile care investesc fonduri în anumite sectoare și anumite regiuni, inclusiv în sectorul acvaculturii. Această schemă are scopul de a determina:
-
creșterea nivelului de producție și de ocupare a forței de muncă;
-
încurajarea investițiilor mari care contribuie la competitivitatea pe plan internațional;
-
stimularea investițiilor străine directe;
-
sprijinirea investițiilor în protecția mediului și în activități de cercetare și dezvoltare, în conformitate cu obiectivele enunțate în diversele planuri de dezvoltare și programe anuale ale Turciei prezentate mai jos.
3.2. Temei juridic
(39)
Următoarele dispoziții juridice ale Turciei prevăd acordarea de sprijin de către stat pentru investițiile realizate în sectorul acvaculturii: Decretul nr. 2012/3305 (publicat la 19 iunie 2012) privind sprijinul acordat de stat pentru investiții și Comunicarea nr. 2012/1 (publicată la 20 iunie 2012) privind punerea în aplicare a Decretului privind sprijinul acordat de stat pentru investiții, publicate în Jurnalul Oficial nr. 28328 și, respectiv, nr. 28329.
3.3. Constatările anchetei
(40)
Chiar dacă schema de sprijin relevantă pentru perioada de anchetă este cea prevăzută în Decretul nr. 2012/3305, dispoziții similare au fost în vigoare încă din 2006 și chiar de dinainte. Acest aspect este relevant deoarece subvențiile legate de achiziționarea de active fixe, cum ar fi subvențiile pentru investiții, pot fi luate în considerare în perioada de anchetă chiar dacă au fost acordate înainte de această perioadă.
(41)
Ancheta a confirmat existența diverselor scheme de sprijin din partea statului. Producția sectorului acvaculturii este menționată în mod expres în anexa 2/A la Decretul nr. 2012/3305 printre sectoarele care pot beneficia de stimulente precum scutirea de la plata taxei pe valoarea adăugată („TVA”), scutirea de la plata taxelor vamale, reduceri de impozite, contribuții la investiții, sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajatorilor), alocare de terenuri, sprijin legat de rata dobânzilor, sprijin pentru plata impozitului pe venit și sprijin pentru plata primelor de asigurare socială (contribuția angajaților). În funcție de nivelul de dezvoltare economică a celor șase regiuni stabilite prin Decretul nr. 2012/3305, intensitatea ajutorului poate varia.
(42)
Chiar dacă ancheta a confirmat existența unor programe de „investiții regionale”, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a beneficiat de toate schemele. Câteva dintre societăți au beneficiat de scutiri de la plata TVA-ului și a taxelor vamale, scutiri care se aplică în mod egal tuturor celor șase regiuni din Turcia. Cu toate acestea, deoarece societățile incluse în eșantion au achiziționat utilaje și echipamente de la întreprinderi din Uniune în cadrul uniunii vamale UE-Turcia, nu s-au aplicat taxe vamale. În plus, deoarece Turcia aplică un sistem de TVA bazat pe intrări/ieșiri, avantajele obținute în cursul perioadei de anchetă au constat doar în cele două luni câștigate până la rambursarea TVA-ului societăților de către autoritățile fiscale. Avantajul real ar consta în dobânda care s-ar plăti unei bănci comerciale pe perioada scursă până la rambursarea TVA-ului. Acest avantaj este neglijabil și nu a fost analizat mai în profunzime.
(43)
Una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de impozit deoarece a achiziționat utilaje în temeiul reglementărilor menționate privind sprijinul acordat de stat pentru investiții. În locul cotei general aplicabile a impozitului pe profit, și anume 20 %, societatea a plătit doar 4 %.
(44)
Aceeași societate inclusă în eșantion a beneficiat și de programul de sprijin pentru plata primelor de asigurare socială. În calitate de titular al unui certificat de încurajare a investițiilor, societatea a beneficiat de acest sprijin atât pentru acoperirea contribuției angajatorilor, cât și pentru contribuția angajaților. După finalizarea investiției sale, societatea a fost scutită de către Instituția Asigurărilor Sociale de la plata contribuției corespunzătoare angajatorilor și angajaților, la nivelul salariului minim, pentru locurile de muncă nou-create. Schema a fost finanțată de către Ministerul Economiei.
3.4. Concluzie
(45)
Cu titlu provizoriu, sprijinul de stat pentru investiții este considerat subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, atunci când se prezintă sub forma unui stimulent fiscal, adică atunci când se anulează sau nu sunt percepute încasări publice care în mod normal sunt exigibile.
(46)
Subvenția este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii, deoarece avantajul adus de subvenție este limitat în mod specific la o listă de sectoare economice. Accesul la subvenție este limitat și mai mult prin faptul că se acordă doar anumitor întreprinderi care își desfășoară activitatea în anumite sectoare. În plus, subvenția nu respectă cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere numărul și calitatea restricțiilor aplicabile anumitor sectoare, mai ales pe cele care limitează acordarea subvenției la anumite tipuri de întreprinderi sau care exclud complet anumite sectoare.
(47)
Acvacultura este desemnată în mod expres în anexa 2A la decret drept una dintre activitățile care pot beneficia de acest tip de scutiri fiscale. Anexa 4 la decret enumeră sectoarele care nu pot beneficia de niciun stimulent în cadrul acestei scheme.
(48)
În consecință, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvențiile menționate sunt considerate o contribuție financiară a guvernului care conferă un avantaj beneficiarilor.
3.5. Calculul valorii subvenției
(49)
Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de schemele menționate mai sus. Cu toate acestea, avantajul oferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.
4. Subvențiile directe acordate producătorilor de păstrăvi
4.1. Introducere
(50)
Subvențiile directe pe kilogramul de păstrăv produs reprezintă principala schemă de subvenționare de care beneficiază produsul în cauză. Aceste subvenții sunt revizuite în fiecare an cu ocazia revizuirii anuale a subvențiilor din agricultură.
4.2. Temei juridic
(51)
Subvențiile directe se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4463 privind subvențiile din agricultură pe anul 2013, datat 7 martie 2013 și publicat în Jurnalul Oficial nr. 28612 la 8 aprilie 2013 (cu aplicare retroactivă de la 1 ianuarie 2013).
4.3. Constatările anchetei
(52)
Ancheta a confirmat existența unor subvenții directe pentru păstrăv. S-a constatat că, pe perioada de anchetă, nivelul subvențiilor pe kilogram de păstrăv era stabilit la 0,65 TL/kg pentru o producție de maximum 250 de tone pe an. Pentru producțiile în cantități de 251-500 tone/an se acorda jumătate din această valoare (0,325 TL/kg), iar pentru producțiile care depășeau 500 de tone nu se acordau subvenții. Subvenția se acorda producătorilor de produs în cauză care dețineau licență emisă de Ministerul Alimentației, Agriculturii și Zootehniei.
(53)
Înainte de efectuarea oricărei plăți, producătorii trebuie să fie înscriși în sistemul de înregistrare a fermelor de acvacultură, aflat în responsabilitatea Ministerului Alimentației, Agriculturii și Zootehniei. Ei sunt supuși unor controale periodice și inopinate.
(54)
Trei dintre cele patru grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de subvenții directe pe parcursul perioadei de anchetă, deoarece se ocupau ele însele de creșterea păstrăvilor. Pe de altă parte, cel mai mare grup, Ternäben, nu se ocupa cu creșterea păstrăvilor, ci îi achiziționa (în special păstrăvi vii și pește congelat întreg) de la crescători neafiliați, în vederea prelucrării. Prin urmare, acest grup nu a primit subvenții directe. În consecință, s-a pus întrebarea dacă avantajul subvențiilor directe exista și în cazul grupului Ternäben, și în cazul celorlalte trei grupuri de societăți incluse în eșantion care nu realizau doar activități de acvacultură, ci și achiziționau păstrăv de la societăți neafiliate în vederea prelucrării.
(55)
În această privință, Comisia subliniază faptul că produsul în cauză cuprinde atât materia primă subvenționată în mod direct, și anume păstrăvul viu, cât și produsele din aval (pește proaspăt, pește congelat întreg, fileuri, păstrăv afumat). Având în vedere că producția de păstrăv viu este subvenționată și că, practic, toți crescătorii de păstrăv din Turcia beneficiază de această schemă, toți producătorii produsului în cauză (păstrăv viu și produse din aval) beneficiază de această schemă de subvenționare directă, indiferent dacă se ocupă ei înșiși de creșterea păstrăvului sau îl achiziționează în vederea prelucrării ulterioare.
(56)
În orice caz, avantajul pentru producătorii produsului în cauză poate fi demonstrat. În acest scop, Comisia a comparat costul aferent activităților de acvacultură ale celor trei societăți incluse în eșantion care au ca obiect de activitate creșterea păstrăvului (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat de la furnizori neafiliați. Comisia a constatat că, în cazul tuturor celor trei societăți, prețul de achiziționare a peștelui viu sau refrigerat era mai mic decât costul mediu de producție.
(57)
În cazul grupului Ternaeben, Comisia a comparat costul mediu aferent activităților de acvacultură ale celorlalte trei societăți incluse în eșantion (incluzând o sumă rezonabilă și conservatoare pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit) cu prețul individual mediu de achiziționare pe care îl plătea Ternaeben pentru peștele refrigerat sau viu. După cum s-a constatat, costul mediu de producție al celorlalte trei societăți incluse în eșantion era mai mare decât prețul mediu de achiziție plătit de Ternaeben. Acest preț mediu de achiziție s-a dovedit a fi comparabil cu cel plătit de celelalte societăți incluse în eșantion.
(58)
Prin urmare, Comisia consideră că societățile incluse în eșantion au beneficiat de schema de subvenționare directă, inclusiv în condițiile în care au achiziționat păstrăv de la societăți neafiliate.
(59)
Reclamantul a susținut că s-a acordat un sprijin suplimentar pentru producția ecologică de păstrăv și producția pe bucată de puiet. Ancheta a confirmat existența sprijinului suplimentar destinat producției ecologice de păstrăv. Cu toate acestea, s-a constatat că în Turcia exista o singură societate care avea ca obiect de activitate producția ecologică de păstrăv, dar aceasta a intrat recent în faliment. Drept urmare, în cursul perioadei de anchetă nu s-au acordat subvenții pentru producția ecologică de păstrăv.
(60)
În plus, Comisia a constatat că sprijinul specific destinat producției de puiet exista în 2012, dar a fost sistat în 2013, deoarece nivelul producției de puiet din Turcia satisfăcea deja cerințele pieței.
4.4. Concluzie
(61)
Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează cu titlu provizoriu că sus-menționata contribuție publică ia forma unei subvenții directe în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și, prin urmare, conferă un avantaj direct producătorilor de păstrăvi din Turcia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se conferă un „avantaj” deoarece finanțarea (subvenția) directă este oferită de autoritățile publice fără a se percepe nicio dobândă sau redevență. Astfel de fonduri gratuite nu sunt de obicei disponibile pe piață.
(62)
Schema de subvenționare directă este specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece accesul la ea este rezervat anumitor întreprinderi. Se menționează în mod expres întreprinderile din sectorul acvaculturii, iar păstrăvul este clar desemnat drept una dintre speciile care beneficiază de această schemă de subvenționare. Subvenția directă este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la aceste subvenții, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii.
4.5. Calculul valorii subvenției
(63)
Avantajul total al fiecărei societăți a constat în valoarea medie a subvenției directe primite în cursul perioadei de anchetă pentru peștele viu produs în crescătoria proprie și în valoarea medie a subvenției acordate de către GT pentru peștii vii achiziționați, calculată împărțind valoarea totală a subvențiilor acordate la cantitatea totală de păstrăvi produși în Turcia.
(64)
Tabelul de mai jos prezintă valoarea, stabilită cu titlu provizoriu, a avantajului conferit de subvențiile menționate mai sus, acest avantaj fiind considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă de către societățile în cauză.
Subvenții directe și indirecte
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Împrumuturile subvenționate
5.1. Introducere
(65)
Anumite entități publice și private au acordat împrumuturi preferențiale societăților care operează în sectorul acvaculturii. Principalele entități responsabile sunt enumerate mai jos.
(66)
Cooperativele de credit agricol (CCA) sunt entități de drept privat care au fost înființate de producători agricoli (persoane fizice sau juridice implicate în producția agricolă) din Turcia pentru a satisface nevoile de natură financiară ale activității lor.
(67)
Banca Agricolă a Republicii Turcia (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi sau „Ziraat Bankasi”) este o bancă deținută de stat și un organism public, ale cărui acțiuni sunt deținute în totalitate de Subsecretariatul Trezoreriei. În cadrul programului guvernamental prezentat în considerentul 70 de mai jos, aplicabil și perioadei de anchetă, Ziraat Bankasi oferă împrumuturi preferențiale pentru sectorul acvaculturii, pentru a promova producția agricolă și industria agroalimentară. În acest sens, Consiliul de Miniștri stabilește anual durata, procedurile și principiile programului, iar Trezoreria transferă dobânda rămasă de plată, care corespunde reducerii ratei dobânzii, către Ziraat Bankasi. Prin urmare, se consideră că Ziraat Bankasi este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi un organism public.
(68)
Organizația pentru Dezvoltarea Întreprinderilor Mici și Mijlocii (KOSGEB) este un organism public al cărui obiectiv este acela de a determina creșterea cotei întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) în dezvoltarea economică și socială, prin oferirea de servicii de calitate și de sprijin pentru creșterea puterii concurențiale a IMM-urilor și pentru răspândirea culturii antreprenoriale. Activitățile KOSGEB intră în competența Ministerului Științei, Industriei și Tehnologiei, organizația fiind parțial independentă.
(69)
Türk Eximbank („Eximbank”) a fost constituită de guvernul Turciei la 21 august 1987 prin Decretul nr. 87/11914, ca urmare a dispozițiilor Legii nr. 3332. Este o bancă deținută integral de stat și un organism public care acționează ca principal instrument al guvernului Turciei de stimulare a exporturilor în cadrul strategiei de export durabil a Republicii Turcia. Eximbank a fost mandatată de către guvern să sprijine comerțul exterior și contractanții/investitorii turci care acționează în străinătate, în vederea creșterii exporturilor realizate de societățile din Turcia și a consolidării competitivității acestora pe plan internațional. Prin urmare, se consideră că Eximbank este învestită cu autoritate guvernamentală și, deci, este considerată a fi organism public.
5.2. Temei juridic
(70)
Împrumuturile subvenționate se acordă în temeiul următoarelor dispoziții juridice ale Turciei: Decretul nr. 2013/4271 din 16 februarie 2013, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28561, privind extinderea împrumuturilor cu dobândă mică pentru investiții și pentru întreprinderi de către Ziraat Bankasi și CCA în 2013, Decretul nr. 2010/27612 privind împrumuturile cu rate ale dobânzii de 0 % pentru IMM-uri, publicat în Jurnalul Oficial la 15 iunie 2010, și Legea nr. 3332, publicată la 31 martie 1987 în Jurnalul Oficial nr. 19417 (bis) privind creditele de export acordate de către Eximbank, banca Turciei pentru credite de export.
5.3. Constatările anchetei
(71)
Împrumuturile preferențiale acordate de Eximbank și KOSGEB au fost investigate pe baza afirmațiilor din plângere privind împrumuturile subvenționate. Ancheta a confirmat existența unor împrumuturi cu dobândă mică. Cu toate acestea, s-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de împrumuturi acordate de CCA.
(72)
Comisia a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a obținut în cursul perioadei de anchetă patru împrumuturi preferențiale de la Ziraat Bankasi în temeiul Decretului nr. 2013/4271. Sub umbrela împrumuturilor pentru sectorul acvaculturii, Ziraat Bankasi a acordat împrumuturi pentru investiții destinate achiziționării de utilaje și echipamente, precum și împrumuturi operaționale în vederea finanțării costurilor operaționale.
(73)
Pe lângă împrumuturile preferențiale acordate de Ziraat Bankasi, una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de un împrumut cu rata dobânzii 0 % în temeiul Decretului nr. 2010/27612, pe baza căruia KOSGEB administrează diferitele programe de sprijinire a IMM-urilor. IMM-urile care operează în sectorul acvaculturii au dreptul de a beneficia și de aceste programe de sprijin.
(74)
În plus, în timpul anchetei s-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au primit două, respectiv șase împrumuturi cu dobândă mică de la Eximbank. Reprezentanții băncii au confirmat în cursul vizitei de verificare efectuate împreună cu GT că Eximbank acordă exportatorilor turci împrumuturi în condiții mai bune decât cele disponibile în general pe piață.
5.4. Concluzie
(75)
Împrumuturile cu dobândă mică menționate mai sus sunt considerate în mod provizoriu subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(76)
Pe baza constatărilor anchetei, Comisia concluzionează că avantajul conferit beneficiarului ia forma unei reduceri a ratelor dobânzilor la împrumuturile contractate pentru producția sectorului acvaculturii. Schema împrumuturilor finanțate de stat conferă un avantaj beneficiarilor, întrucât acestea se acordă în condiții financiare care nu reflectă condițiile de piață asociate împrumuturilor cu scadență comparabilă, fiind caracterizate de rate ale dobânzilor aflate sub nivelul pieței.
(77)
Aceste scheme sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât autoritățile care acordă împrumuturile sau legislația în temeiul căreia acționează aceste autorități limitează în mod explicit accesul la acestea, rezervându-l doar anumitor întreprinderi.
(78)
Prin urmare, toate împrumuturile menționate mai sus sunt considerate a fi subvenții pasibile de măsuri compensatorii, care conferă un avantaj și sunt specifice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
5.5. Calculul valorii subvenției
(79)
Conform dispozițiilor prevăzute la articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul generat de împrumuturile preferențiale a fost calculat provizoriu ca diferență între valoarea dobânzii plătite și suma care s-ar plăti pentru un împrumut comercial comparabil, pe care societățile îl pot obține de pe piață. Ca nivel de referință, Comisia a aplicat rata medie ponderată a dobânzii pentru împrumuturile acordate în Turcia în cursul perioadei de anchetă, cu ajutorul platformei de tranzacționare electronică Bloomberg (indicele WAIRCOMM).
(80)
Avantajul pe perioada de anchetă a fost calculat ca diferență între dobânda plătită efectiv în cursul perioadei de anchetă și dobânda care ar fi fost plătită la nivelul de referință.
(81)
Marjele de subvenție calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion pe baza acestei metodologii sunt următoarele:
Împrumuturi preferențiale
Denumirea societății
Marja de subvenție
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Pool-ul de asigurări agricole și sprijinul pentru plata primelor de asigurare
6.1. Introducere
(82)
Legea asigurărilor agricole și Regulamentul privind principiile de instituire a pool-ului de asigurări agricole stabilesc obiectivul guvernului de a oferi o asigurare împotriva tuturor pierderilor de stoc și producție de pește ale producătorilor de păstrăv, cauzate de numeroase boli, dezastre naturale, accidente etc. posibile.
(83)
Tipurile de asigurări oferite de pool-ul de asigurări agricole sunt: (i) asigurarea recoltelor; (ii) asigurarea serelor; (iii) asigurarea bovinelor mari; (iv) asigurarea bovinelor mici; (v) asigurarea păsărilor de curte; și (vi) asigurarea pentru acvacultură.
6.2. Temei juridic
(84)
Temeiul juridic al acestui program este constituit din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare, publicat în Jurnalul Oficial nr. 28537 și datat 23 ianuarie 2013.
6.3. Constatările anchetei
(85)
Ancheta a confirmat existența acestei scheme de subvenționare. În conformitate cu articolele 12 și 13 din Legea nr. 5363 privind asigurările agricole și cu Decretul nr. 2012/4138 privind riscurile, produsele și regiunile care intră în sfera de cuprindere a pool-ului de asigurări agricole și a sprijinului pentru plata primelor de asigurare („Decretul nr. 2012/4138”), producătorii din sectorul acvaculturii pot beneficia de sprijin din partea guvernului pentru plata primelor de asigurare astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (6) din Decretul nr. 2012/4138.
(86)
O societate care dorește să apeleze la pool-ul de asigurări agricole depune un proiect pentru polița de asigurare pe care o dorește. În continuare, pool-ul efectuează o inspecție la societate în vederea evaluării riscurilor și îi oferă o poliță de asigurare care menționează cuantumul primei de plată. În cazul în care societatea care își desfășoară activitatea în sectorul agricol acceptă oferta, guvernul plătește jumătate din prima de asigurare.
(87)
Comisia a constatat că, în general, fermierii din Turcia nu își asigură produsele. Doar una dintre societățile incluse în eșantion a beneficiat de programul guvernamental de acordare a unui sprijin pentru plata primelor de asigurare pe durata perioadei de anchetă, timp de 3 luni. Apoi, a ales o societate privată de asigurări.
6.4. Concluzie
(88)
În practică, avantajul conferit de această schemă ia forma unei reduceri a costurilor financiare suportate pentru acoperirea asigurării de viață a animalelor de acvacultură. Schema constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având forma unei subvenții directe acordate de guvern producătorilor de păstrăvi, și o „contribuție financiară” în sensul regulamentului de bază, deoarece beneficiarul subvenției primește o primă de asigurare favorabilă, care se află cu mult sub nivelul primelor de asigurare disponibile pe piață pentru acoperirea riscurilor comparabile. Schema conferă un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Avantajul este egal cu diferența dintre primele oferite în contextul unei polițe de asigurare comerciale și prima subvenționată.
(89)
Subvenția este specifică, întrucât autoritatea care o acordă și legislația în temeiul căreia acționează această autoritate limitează în mod expres accesul la subvenție, rezervându-l întreprinderilor din sectorul acvaculturii, și chiar vizează în mod explicit riscurile suportate de producătorii din sectorul acvaculturii.
6.5. Calculul cuantumului subvenției
(90)
Una dintre societăți a profitat de avantajele oferite de această schemă. Cu toate acestea, avantajul conferit societății s-a dovedit a fi neglijabil.
6.6. Subvențiile pentru consultanță
(91)
Această schemă are ca scop furnizarea cunoștințelor și a know-how-ului necesare producătorilor din sectorul acvaculturii în vederea modernizării și creșterii producției și a eficientizării activității. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de această schemă pe durata perioadei de anchetă.
6.7. Subvențiile pentru combustibil și pentru scoaterea din uz a navelor de pescuit
(92)
Aceste subvenții se referă la achiziționarea de combustibil pentru ambarcațiunile de pescuit sau la scoaterea din uz a navelor de pescuit. De aceste plăți compensatorii beneficiază în special operatorii care desfășoară activități în domeniul pescuitului. S-a constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu a beneficiat de astfel de subvenții în cursul perioadei de anchetă.
6.8. Concluzie privind subvenționarea
(93)
Pentru fiecare schemă, Comisia a calculat valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii acordate societăților examinate în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și a însumat rezultatele, obținând valoarea totală a subvenției acordate fiecărui grup în cursul perioadei de anchetă.
(94)
Pentru a obține marjele globale de subvenție prezentate mai jos, Comisia a calculat în primul rând valoarea procentuală a subvenției, adică procentul din cifra de afaceri totală a societății reprezentat de subvenție. Acest procent a fost apoi utilizat pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă.
(95)
În continuare, s-a calculat valoarea subvenției pe echivalentul în pești întregi al produsului în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procent din valoarea CIF a acelorași exporturi, exprimate în echivalent pești întregi.
(96)
Pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, Comisia a calculat marja de subvenție medie ponderată. Prin urmare, această marjă a fost stabilită pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(97)
Pentru toți ceilalți producători-exportatori, Comisia a stabilit marja de subvenție pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare reprezintă volumul exporturilor către Uniune realizate de producătorii-exportatori cooperanți, exprimat ca procent din volumul total al exporturilor - astfel cum a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile - din țara în cauză către Uniune.
(98)
În cazul de față, nivelul de cooperare este ridicat, întrucât importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți au reprezentat peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. În baza acestui fapt, Comisia a decis să stabilească marja reziduală a subvenției la nivelul celei mai mari marje de subvenție înregistrate printre societățile incluse în eșantion.
Denumirea societății
Marja de subvenție
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Media ponderată a eșantionului
8,2 %
Marjă de subvenție la nivel național
9,7 %
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(99)
Pe durata perioadei de anchetă, produsul similar a fost fabricat de peste 700 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(100)
Producția totală a Uniunii din cursul perioadei de anchetă a fost estimată la aproximativ 170 de milioane de kilograme „echivalent pești întregi” (whole fish equivalents - WFE), pe baza datelor furnizate de către asociațiile naționale și europene de producători și de către societăți individuale. După cum s-a indicat la considerentul 10, în eșantion au fost incluși nouă producători din Uniune, reprezentând peste 12 % din producția totală a produsului similar din Uniune.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(101)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului total estimat al vânzărilor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii și a volumului total al importurilor rezultat din datele Eurostat.
(102)
Volumul total al vânzărilor producătorilor din Uniune a fost estimat în modul prezentat în considerentul 130 de mai jos.
(103)
În ceea ce privește volumul importurilor, Eurostat raportează greutatea netă pentru șase coduri NC diferite, și anume pentru pește viu, proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg, eviscerat sau fileuri. Pentru comparație, greutățile nete au fost transformate în WFE prin împărțirea cantității importurilor înregistrate în Eurostat la factorii de conversie de mai jos. Acești factori de conversie au fost menționați în plângere și sunt utilizați în mod obișnuit în industria în cauză.
Tabelul 1
Factori de conversie
Prezentarea produsului
Factor
Viu
1,00
Proaspăt/refrigerat/congelat (eviscerat)
0,85
Fileuri: proaspete/refrigerate/congelate
0,47
Fileuri: afumate
0,40
(104)
Codurile NC relevante vizează și alte tipuri de pește, care nu fac obiectul prezentei anchete, precum păstrăvul comun (Salmo trutta), păstrăvul din specia Oncorhynchus clarki, păstrăvul auriu (Oncorhynchus aguabonita) și păstrăvul din specia Oncorhynchus gilae. Cu toate acestea, în cursul anchetei s-a constatat că, în afară de produsul în cauză, celelalte specii nu erau produse în Turcia sau erau produse în cantități neglijabile. Această constatare s-a bazat pe informațiile furnizate Federației Europene a Producătorilor din Acvacultură (Federation of European Aquaculture Producers - FEAP) de către industria din Turcia sau provenite din alte surse publice de informații (8) și confruntate, ori de câte ori acest lucru a fost posibil, cu statisticile oficiale ale Turciei. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că statisticile Eurostat au oferit date suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la importuri.
(105)
Consumul la nivelul Uniunii, astfel cum a fost determinat, a rămas stabil între 2010 și 2011, apoi s-a redus cu 5 % în perioada 2011-2012, ulterior scăzând din nou cu 7 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată consumul s-a redus cu 12 %.
Tabelul 2
Consumul la nivelul Uniunii (kg WFE)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Consum total la nivelul Uniunii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indice
100
100
95
88
Surse: FEAP, Eurostat.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(106)
După cum s-a menționat în considerentul 103, Comisia a stabilit volumul importurilor, exprimat în kg WFE, pe baza datelor Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor din Turcia și a consumului total la nivelul Uniunii.
(107)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Volumul (kg WFE) și cota de piață a importurilor
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul importurilor din Turcia (kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indice
100
137
141
172
Cotă de piață
9 %
12 %
13 %
17 %
Indice
100
137
149
195
Sursă: Eurostat.
(108)
În pofida reducerii consumului, volumul importurilor de produs în cauză în Uniune a crescut în mod constant pe parcursul perioadei examinate, cu 72 % în total. Acest lucru a condus la o creștere a cotei de piață corespunzătoare, de la 9 % în 2010 la 17 % în perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere de 8 puncte procentuale sau de 95 % în cursul perioadei examinate.
3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(109)
Comisia a stabilit prețurile medii ale importurilor pe baza datelor Eurostat, prin împărțirea volumului total al importurilor din Turcia, exprimat în kg WFE, la valoarea totală a importurilor respective. Subcotarea prețurilor importurilor a fost stabilită pe baza datelor producătorilor-exportatori incluși în eșantion.
(110)
Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 4
Prețurile de import (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Turcia
2,63
2,78
2,83
2,75
Indice
100
106
108
105
Sursă: Eurostat.
(111)
Prețul mediu de import al produsului în cauză a crescut cu 8 % între 2010 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 3 % între anul 2012 și perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de import a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.
(112)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: (a) prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienți neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și (b) prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs, pentru importurile de la producătorii-exportatori incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază CIF (cost, asigurare și navlu).
(113)
Prețurile au fost comparate pe tip de produs, avându-se în vedere tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat atunci când a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 5 % și 18 % pentru importurile din țara în cauză pe piața din Uniune.
(114)
Potrivit afirmațiilor unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, Comisia ar trebui să acorde atenția necesară oricărei diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare. Ancheta a arătat însă că nu există diferențe în ceea ce privește nivelul de comercializare aferent producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cel aferent producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(115)
Uniunea Exportatorilor Egeeni (care îi reprezintă pe exportatorii turci) și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că industria din Uniune se axează în principal pe producția de păstrăv ecologic și păstrăv roz, care au un preț semnificativ mai mare în comparație cu păstrăvul exportat din Turcia. Prin urmare, aceștia au susținut că prețurile nu sunt comparabile. Cu toate acestea, potrivit explicațiilor din considerentul 113 de mai sus, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe de preț cauzate de existența unor tipuri diferite de produs.
(116)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că industria din Uniune utilizează procese de producție diferite, ceea ce determină caracteristici optice și senzoriale diferite, precum și diferențe în ceea ce privește termenul de valabilitate. S-a mai afirmat că păstrăvul produs de industria din Uniune se înscrie în categorii de greutate diferite față de păstrăvul produs în Turcia. Toate aceste elemente ar avea un impact asupra comparației prețurilor și, prin urmare, ar trebui luate în considerare. Nu a fost adusă însă nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații, care nu sunt susținute nici de dovezile obținute în cursul anchetei. Potrivit explicațiilor din considerentul 113, comparațiile de prețuri au fost realizate pe tip de produs, pentru tranzacții efectuate la același nivel de comercializare, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. În consecință, au fost luate în considerare în mod corespunzător eventualele diferențe între diversele tipuri de produs.
(117)
Prin urmare, argumentele referitoare la comparațiile de prețuri trebuie respinse.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații generale
(118)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care au făcut obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.
(119)
După cum s-a menționat în considerentul 10 de mai sus, pentru determinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune s-a utilizat eșantionarea.
(120)
În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în plângere și a datelor provenite de la FEAP și Eurostat. Aceste date au vizat toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din Uniune incluși în eșantion. Aceste date au vizat producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.
(121)
Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea și amploarea marjei de subvenție.
(122)
Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile forței de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.
4.2. Indicatorii macroeconomici
4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(123)
Volumul de producție al industriei din Uniune a fost obținut de la FEAP și de la reclamant. Datele FEAP sunt colectate pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat în fiecare stat membru. Întrucât datele FEAP acopereau doar o parte din perioada de anchetă, acestea au fost completate pe baza estimărilor reclamantului. În plus, deoarece datele FEAP se colectează pe bază franco fermă și se referă la peștele viu recoltat, precum și pentru a evita contabilizarea dublă, la producția de pește viu din UE s-a adăugat proporția importurilor de pește destinat reprocesării, provenite din toate sursele (aproximativ 20 % din volumul total al importurilor, excluzând produsul afumat, pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion în răspunsurile la chestionar).
(124)
Pe baza celor de mai sus, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 5
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul producției (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indice
100
96
90
81
Capacitatea de producție (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indice
100
98
95
83
Gradul de utilizare a capacității
76 %
75 %
72 %
75 %
Indice
100
98
95
98
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Eurostat.
(125)
În cursul perioadei examinate, producția a scăzut în fiecare an. În perioada de anchetă, producția a scăzut cu 19 % față de anul 2010. Această scădere a fost mai pronunțată decât reducerea consumului înregistrată în cursul perioadei examinate.
(126)
Capacitatea de producție a fost estimată prin împărțirea volumului producției la rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(127)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 17 % în cursul perioadei examinate. Constatările din cadrul anchetei indică faptul că o serie de producători din Uniune și-au închis unitățile de producție în cursul perioadei examinate, determinând astfel o reducere a capacității totale de producție a Uniunii.
(128)
Rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune a fost de aproximativ 75 % în perioada examinată, scăzând cu 1 punct procentual între anul 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă.
4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(129)
Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indice
100
96
90
80
Cota de piață
89 %
85 %
84 %
81 %
Indice
100
96
95
91
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion, Eurostat.
(130)
Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a fost stabilit pe baza volumului producției totale, descris la considerentul 123, prin deducerea vânzărilor la export ale industriei din Uniune.
(131)
Volumul vânzărilor la export a fost determinat pe baza datelor Eurostat convertite în kg WFE. Celelalte specii de păstrăv care ar fi putut fi incluse în codurile NC în cauză au fost considerate neglijabile, deoarece nu erau produse în Uniune sau erau produse doar în cantități foarte mici. Prin urmare, s-a considerat că Eurostat a furnizat date suficient de fiabile cu privire la exporturile de păstrăv-curcubeu în cursul perioadei examinate.
(132)
Astfel, volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune a scăzut în mod constant între anul 2010 și perioada de anchetă, scăderea globală fiind de 20 % în cursul perioadei examinate. Această tendință negativă a fost mai pronunțată decât reducerea consumului total înregistrată în aceeași perioadă, descrisă în considerentul 105.
(133)
În consecință, în perioada examinată a scăzut și cota de piață deținută de industria din Uniune, scăderea globală fiind de 8 puncte procentuale în cursul acestei perioade. În același timp, importurile din Turcia au crescut cu 72 %, iar cota de piață corespunzătoare a crescut cu 8 puncte procentuale, potrivit explicațiilor din considerentul 108, ceea ce corespunde cu diminuarea cotei de piață a industriei din Uniune.
4.2.3. Creșterea
(134)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut din 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă. În pofida scăderii cererii pe piața Uniunii, importurile din Turcia aproape s-au dublat, ceea ce a determinat o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. Astfel, industria din Uniune a pierdut o parte din cota sa de piață, iar importurile în cauză au reușit să înregistreze o creștere a cotei de piață în cadrul pieței aflate în regres a Uniunii. În același timp, reducerea volumului de producție al industriei din Uniune a fost mai mare decât contractarea pieței, iar volumul importurilor din Turcia a crescut atât ca valoare absolută, cât și ca valoare relativă.
4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(135)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Număr de angajați
3 692
3 413
3 144
2 862
Indice
100
92
85
78
Productivitate (kg WFE/angajat)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indice
100
104
106
105
Surse: Plângerea, FEAP, datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(136)
Ocuparea forței de muncă în această industrie a Uniunii a fost estimată pe baza volumului producției totale, împărțit la productivitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Având în vedere scăderea volumului producției (tabelul 5), nivelul de ocupare a forței de muncă în industria din Uniune s-a redus cu 22 % în cursul perioadei examinate.
(137)
Deoarece gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut într-un ritm mai accelerat decât volumul producției, productivitatea pe angajat estimată, măsurată ca producție exprimată în kg WFE pe angajat, a crescut cu 5 % în cursul perioadei examinate.
4.2.5. Importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare sau de dumping anterioare
(138)
Toate marjele de subvenționare sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește importanța valorii subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din Turcia, se poate considera că impactul acesteia nu este neglijabil.
(139)
Deoarece aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare sau de dumping din trecut.
4.3. Indicatorii microeconomici
4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(140)
Prețurile unitare de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează:
Tabelul 8
Prețurile de vânzare în Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Prețurile unitare medii de vânzare practicate față de clienți neafiliați EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indice
100
105
105
107
Costul de producție unitar EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Indice
100
104
106
109
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(141)
Prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut mai întâi, de la 2,76 EUR pe kg WFE în 2010 la 2,91 EUR în 2011, apoi au scăzut la 2,89 EUR în 2012 și au crescut din nou la 2,95 EUR în perioada de anchetă. În ansamblu, prețul mediu de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Această creștere nu a fost însă suficientă pentru a face față creșterii paralele de 9 % a costului de producție, înregistrată în cursul aceleiași perioade. În consecință, în cursul perioadei de anchetă prețul unitar mediu net de vânzare a scăzut sub nivelul costului de producție.
(142)
Costul de producție înregistrat de producătorii din Uniune incluși în eșantion a crescut de la 2,73 EUR pe kg WFE în 2010 până la 2,84 EUR în 2011. În 2012 s-a observat o creștere mai moderată, costul ajungând la 2,89 EUR. În cursul perioadei de anchetă s-a produs o creștere mai puternică, de până la 2,98 EUR, atunci când costul de producție a depășit prețurile unitare medii de vânzare, producția Uniunii devenind astfel nerentabilă în ansamblu. Cel mai important element al costului de producție este costul hranei (făină și ulei de pește), împreună cu costul energiei și costul icrelor și al puietului, care a crescut în cursul perioadei examinate și care se reflectă astfel în creșterea costului mediu de producție.
4.3.2. Costurile cu forța de muncă
(143)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 9
Costurile medii cu forța de muncă pe angajat
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indice
100
101
106
104
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(144)
Între anul 2010 și perioada de anchetă, costurile medii cu forța de muncă pe angajat suportate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 4 %. Această creștere globală înregistrată în cursul perioadei examinate este relativ minoră și în orice caz inferioară creșterii generale a costului forței de muncă (7,5 %) (9) și a ratei inflației (9,6 %) (10) înregistrate în Uniune în cursul aceleiași perioade.
4.3.3. Stocurile
(145)
Păstrăvul este un produs perisabil care, dacă nu este congelat, are un termen de valabilitate mai scurt de două săptămâni. Întrucât producătorii din Uniune incluși în eșantion nu păstrează stocuri de păstrăv după recoltare și nu congelează cantități semnificative din producție, nivelul stocurilor nu este considerat un indicator relevant pentru stabilirea prejudiciului în cadrul prezentei anchete.
4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(146)
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indice
100
230
- 13
- 88
Flux de numerar (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indice
100
428
338
- 220
Investiții (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indice
100
105
111
260
Randamentul investițiilor
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indice
100
238
- 13
- 74
Sursă: Datele producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(147)
Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. În 2010 și 2011 rentabilitatea a crescut ușor, dar a rămas la un nivel scăzut, depășind cu puțin pragul de rentabilitate. Situația a continuat să se înrăutățească atât în 2012, când rentabilitatea a devenit negativă, cât și în cursul perioadei de anchetă, când pierderile au crescut și mai mult. Potrivit explicației din considerentul 142, aceasta este o consecință a tendinței ascendente a costului de producție, în condițiile în care industria din Uniune nu a putut majora prețurile în mod corespunzător. Pe parcursul perioadei examinate, o serie de producători din Uniune și-au încetat activitatea.
(148)
Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Acesta a înregistrat o tendință ascendentă între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior. Între anul 2012 și perioada de anchetă, el s-a redus dramatic, astfel încât fluxul de numerar cumulat al perioadei examinate a fost negativ. În general, tendința negativă a fluxului de numerar urmează tendința descendentă a rentabilității, însă fluxul negativ din 2010 și scăderea substanțială survenită între anul 2012 și perioada de anchetă au fost determinate și de investițiile efectuate ca urmare a eforturilor de consolidare explicate în considerentul 149.
(149)
Investițiile au înregistrat doar o creștere ușoară între 2010 și 2012, dar au crescut semnificativ în cursul perioadei de anchetă. Investițiile respective au vizat achiziționarea unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea și/sau consolidarea societăților afiliate, nu înlocuirea unor active existente sau achiziționarea de echipamente suplimentare și/sau noi. Astfel, nivelul maxim al investițiilor observat în perioada de anchetă s-a datorat în primul rând consolidării. Acest lucru este confirmat de faptul că, în cursul perioadei examinate, capacitatea totală de producție a scăzut cu 17 %.
(150)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică a crescut între 2010 și 2011, dar a rămas la un nivel care depășea cu puțin pragul de rentabilitate. Ulterior randamentul investițiilor s-a redus, devenind negativ în 2012, iar în cursul perioadei de anchetă a continuat să scadă. Această evoluție negativă a fost o consecință a faptului că industria din Uniune nu a putut majora prețurile, în pofida tendinței ascendente a costului de producție.
(151)
În ceea ce privește capacitatea de a mobiliza capitaluri, deteriorarea capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a genera lichidități pentru produsul similar le-a degradat situația financiară prin reducerea fondurilor generate la nivel intern. În ceea ce privește eventuala finanțare din partea unor bănci, s-au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în obținerea de fonduri bancare. Ancheta a constatat că, în ansamblu, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat.
5. Concluzie privind prejudiciul
(152)
Ancheta a arătat clar în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important. Prejudiciul a constat în special în diminuarea cotei de piață și în scăderea rentabilității. În același timp, importurile produsului în cauză au câștigat cotă de piață și s-a constatat că au produs subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(153)
Anumiți indicatori ai prejudiciului, precum prețul unitar de vânzare, costul mediu al forței de muncă pe angajat, productivitatea și investițiile, au evoluat pozitiv. În ceea ce privește prețurile unitare de vânzare, creșterea a fost determinată de creșterea costului de producție. Totuși, această creștere nu a compensat în totalitate creșterea costului unitar, ceea ce a avut ca efect o rentabilitate negativă în 2012. Potrivit explicațiilor de la considerentul 144, creșterea înregistrată de industria din Uniune în privința costului mediu al forței de muncă pe angajat a fost inferioară creșterii generale a costului forței de muncă și ratei inflației în Uniune. Industria din Uniune a fost nevoită să reducă numărul angajaților, ceea ce a determinat o creștere a productivității pe angajat. Creșterea investițiilor s-a produs în principal ca urmare a consolidării și a achiziționării unor unități de producție de la societăți care și-au încetat activitatea, nu prin înlocuirea activelor existente sau achiziționarea unor echipamente noi.
(154)
Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat tendințe negative. Industria din Uniune a suferit o scădere a rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor. Rentabilitatea și randamentul investițiilor, al căror nivel depășea cu puțin pragul de rentabilitate în 2010 și 2011, au devenit negative în 2012 și au continuat să scadă în cursul perioadei de anchetă. În același timp, volumul producției, capacitatea de producție, ocuparea forței de muncă și cotele de piață s-au redus ca efect al presiunii exercitate de importurile subvenționate.
(155)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(156)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt:
(a)
importurile din alte țări terțe;
(b)
rezultatele la export ale industriei din Uniune;
(c)
evoluția consumului;
(d)
concurența cu alte specii de pești;
(e)
sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice;
(f)
presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori;
(g)
investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii.
1. Efectul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții
(157)
Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile din Turcia ale produsului în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat volumul și nivelul prețurilor importurilor subvenționate și măsura în care acestea ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(158)
Ancheta a arătat că importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții aproape s-au dublat în cursul perioadei examinate. Acest lucru a determinat o creștere a cotei de piață cu 8 puncte procentuale, de la 9 % în 2010 până la 17 % în perioada de anchetă. Aceasta s-a produs în pofida tendinței descendente a consumului. În același timp, industria din Uniune a pierdut 8 puncte procentuale din cota sa de piață.
(159)
Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 5 % între 2010 și perioada de anchetă. Această creștere a fost determinată de creșterea globală a costului de producție. Cu toate acestea, prețurile importurilor s-au menținut la un nivel semnificativ mai scăzut decât cele ale industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unor subvenții au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă de subcotare medie de 9 % în cursul perioadei de anchetă. În același timp, din cauza creșterii importurilor subvenționate de produs în cauză, care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor de pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut majora prețurile suficient de mult încât să acopere creșterea costului de producție și, în orice caz, nu putea depăși prețurile importurilor subvenționate din Turcia.
(160)
S-a constatat că creșterea importurilor subvenționate din Turcia și creșterea cotei de piață a acestora au coincis în mod clar cu diminuarea cotei de piață suferită de industria din Uniune, cu reducerea volumelor producției, a capacității de producție și a ocupării forței de muncă, precum și cu tendința descendentă înregistrată de profitabilitate, de fluxul de numerar și de randamentul investițiilor. Astfel, s-a considerat că importurile care făceau obiectul unor subvenții au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, ceea ce a contribuit ulterior la incapacitatea acesteia de a majora prețurile de vânzare în paralel cu costurile, la diminuarea cotei sale de piață și la deteriorarea globală a situației sale economice și financiare.
(161)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că deteriorarea situației industriei din Uniune trebuie atribuită creșterii importurilor cu prețuri subvenționate din Turcia și că aceste importuri au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
2. Efectele altor factori
2.1. Importurile din țări terțe
(162)
Volumul importurilor din alte țări terțe (Chile, Norvegia, Bosnia și Herțegovina și altele) a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 11
Importurile din țări terțe
Țara
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Total pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză
Volum (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indice
100
136
109
99
Cotă de piață
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indice
100
135
115
112
Preț mediu (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indice
100
108
106
112
Sursă: Eurostat.
(163)
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe s-a situat la un nivel scăzut și chiar s-a redus ușor în cursul perioadei examinate. A crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut ulterior și a atins în cursul perioadei de anchetă valori ușor mai mici decât cele din 2010, la începutul perioadei examinate. Cota de piață a înregistrat o tendință similară. Aceasta a crescut între 2010 și 2011, dar a scăzut din nou în 2012 și în perioada de anchetă. În ansamblu, cota de piață a acestor importuri a crescut ușor în cursul perioadei examinate, de la 2,4 % la 2,7 %. În același timp, importurile din Turcia s-au situat la niveluri mult superioare atât din punctul de vedere al volumului, cât și al cotei de piață, și au înregistrat o tendință constant ascendentă.
(164)
Prețurile medii ale importurilor au fost în creștere în perioada examinată, crescând în total cu 12 % pe durata acesteia. Prețurile importurilor din alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile unitare medii de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, dar mai mari decât prețurile importurilor din Turcia, cu excepția anului 2012, când au fost puțin mai mici.
(165)
Având în vedere volumele scăzute și stabile ale importurilor, precum și cotele de piață mici și destul de stabile ale tuturor celorlalte țări terțe și faptul că prețurile acestora au urmat tendința înregistrată de nivelul global al prețurilor din Uniune, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile din celelalte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.2. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
(166)
Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:
Tabelul 12
Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune
2010
2011
2012
Perioada de anchetă
Volumul exporturilor (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indice
100
110
106
125
Preț mediu (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indice
100
113
101
102
Sursă: Eurostat.
(167)
Vânzările la export realizate de industria din Uniune au crescut cu 25 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, principala piață pentru industria din Uniune este însăși piața Uniunii, iar exporturile au reprezentat doar aproximativ 3 % din producția acesteia în perioada 2010-2011 și aproximativ 5 % în perioada de anchetă. Prețurile de vânzare la export practicate de industria din Uniune au fost cu aproximativ 30 % mai mari decât prețurile medii de vânzare pe teritoriul Uniunii, generând prin urmare profituri mai mari decât vânzările pe piața Uniunii.
(168)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că rezultatele la export ale industriei din Uniune nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.3. Evoluția consumului
(169)
Consumul la nivelul Uniunii a rămas stabil între 2010 și 2011 și a scăzut cu 12 % între 2011 și perioada de anchetă, în ansamblu acesta diminuându-se cu 12 %. În contextul unui nivel al consumului aflat în scădere, importurile subvenționate din Turcia au reușit totuși să își mărească cota de piață cu 8 puncte procentuale sau cu 95 %, în timp ce industria din Uniune a pierdut din cota de piață tot 8 puncte procentuale. Prin urmare, pierderea suferită de industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață nu poate fi explicată doar prin reducerea globală a consumului. În consecință, creșterea constantă înregistrată pe o piață în scădere de importurile subvenționate vândute la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii a cauzat în mod independent un prejudiciu și, potrivit concluziilor formulate în considerentul 160, a avut un rol determinant.
(170)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că reducerea consumului ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, dar nu ar putea explica de una singură prejudiciul respectiv; prin urmare, ea nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.4. Concurența cu alte specii de pești
(171)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența cu alte specii de pești, precum pangasius, păstrăvul mare și somonul.
(172)
Cu privire la pangasius, importurile au scăzut cu aproximativ 24 % în cursul perioadei examinate. Acest lucru contrastează cu creșterea înregistrată de importurile produsului în cauză în aceeași perioadă.
(173)
În ceea ce privește celelalte specii de pești, se remarcă faptul că, potrivit informațiilor disponibile, și anume un studiu accesibil publicului realizat de Fødevareøkonomisk Institut din cadrul Universității din Copenhaga (11), păstrăvul mare și somonul sunt produse substituibile care concurează pe același segment de piață. Spre deosebire de acestea, păstrăvul care face obiectul prezentei anchete se comercializează în segmente de piață diferite și nu există o corelație directă între prețul păstrăvului mare sau al somonului și prețul păstrăvului care face obiectul prezentei anchete.
(174)
Pe baza celor de mai sus, aceste argumente trebuie respinse.
(175)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că concurența cu alte specii de pești nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.5. Sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice
(176)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut, de asemenea, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de sarcinile administrative și de reglementare, precum și de obligația de a utiliza anumite zone geografice pentru acvacultură.
(177)
Presupusa legătură de cauzalitate dintre prejudiciu și respectivele cerințe administrative și de reglementare nu a fost fundamentată. În special, nu s-a demonstrat în ce fel s-ar fi schimbat cadrul administrativ și de reglementare, incluzând limitările geografice cu privire la zonele disponibile pentru acvacultură, în cursul perioadei examinate, astfel încât să poată cauza prejudiciul. În fapt, elementele menționate sunt simple caracteristici ale mediului economic și de reglementare global al sectorului acvaculturii din Uniune și nu pot explica degradarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(178)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele sarcini administrative și de reglementare și limitările geografice nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.6. Presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori
(179)
Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că marii distribuitori din Uniune dețin o mare putere de negociere și că eventualul prejudiciu suferit de producătorii din Uniune a fost determinat de presiunea exercitată asupra prețurilor de către acești distribuitori, nu de importurile din Turcia.
(180)
Niciunul dintre marii distribuitori nu s-a oferit să coopereze în prezenta anchetă. În orice caz, prețurile importurilor din Turcia au făcut obiectul unor subvenții și s-au aflat la un nivel inferior prețurilor practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate. În cursul perioadei de anchetă, marjele de subcotare s-au situat între 5 % și 18 %. În acest scenariu, presupusa presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu ar putea explica, în niciun caz, deteriorarea economică și financiară globală și, în special, diminuarea cotei de piață și nu ar fi putut contribui decât în mică măsură sau deloc la prejudiciul suferit.
(181)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că eventuala presiune exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori nu putea afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.7. Investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii
(182)
Uniunea Exportatorilor Egeeni a susținut că rezultatele în scădere înregistrate de cel puțin o parte a producătorilor din Uniune au fost determinate de investițiile excesive, și nu de importurile din Turcia. Aceeași parte a susținut, de asemenea, că scăderea înregistrată de industria din Uniune în ceea ce privește rentabilitatea a fost determinată în parte de creșterea cheltuielilor financiare, de fluctuațiile cursului de schimb și de costurile suportate ca urmare a litigiilor.
(183)
Argumentele referitoare la presupusele investiții excesive și la costurile suportate ca urmare a litigiilor nu au fost fundamentate. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact important asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(184)
Argumentele referitoare la creșterea cheltuielilor financiare și la fluctuațiile cursului de schimb nu au fost nici detaliate, nici fundamentate în vreun fel. De asemenea, constatările anchetei nu sprijină argumentul potrivit căruia acești factori ar fi avut un impact asupra rentabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(185)
Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(186)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că presupusele investiții excesive, cheltuieli financiare, fluctuații ale cursului de schimb și pierderi extraordinare nu au contribuit la prejudiciul suferit și nu puteau afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(187)
Analiza de mai sus a demonstrat că s-a înregistrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață aferente importurilor subvenționate din țara în cauză. Creșterea acestor importuri la prețuri care au subcotat prețurile de vânzare ale Uniunii a condus la deteriorarea situației industriei din Uniune. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că importurile din Turcia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(188)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, rezultatele la export ale industriei din Uniune, concurența cu alte specii de pești, sarcinile administrative și de reglementare, limitările geografice, investițiile excesive, cheltuielile financiare, fluctuațiile cursului de schimb și pierderile extraordinare rezultate din litigii nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește alți factori, precum evoluția consumului la nivelul Uniunii și presiunea exercitată asupra prețurilor de către marii distribuitori, este posibil ca aceștia să fi contribuit la prejudiciul suferit, dar nu pot afecta legătura de cauzalitate stabilită între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
(189)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții și că niciun alt factor nu a afectat această legătură de cauzalitate. Prejudiciul constă în special în scăderea producției și a capacității de producție, a volumului vânzărilor, a cotei de piață, a ocupării forței de muncă, precum și în profitul și randamentul negativ al investițiilor în cursul perioadei examinate.
F. INTERESUL UNIUNII
(190)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii faptului că există o subvenționare prejudiciabilă, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv a intereselor industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
1. Interesul industriei din Uniune
(191)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din Turcia care au făcut obiectul unor subvenții.
(192)
Instituirea unor măsuri ar restabili concurența loială pe piață. Tendința descendentă înregistrată de industria din Uniune conform indicatorilor de performanță financiară este consecința dificultății acesteia de a concura cu importurile subvenționate provenite din țara în cauză. Prin urmare, instituirea unor taxe compensatorii ar permite industriei din Uniune să majoreze prețurile pentru a-și acoperi costul de producție, crescându-și astfel cota de piață, nivelul de ocupare a forței de muncă și producția și îmbunătățindu-și indicatorii de performanță financiară precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor.
(193)
În cazul în care nu s-ar institui măsuri, este foarte posibil ca presiunea exercitată asupra prețurilor de către importurile din Turcia să continue, producând și alte efecte negative asupra rentabilității industriei din Uniune. Această nouă scădere a performanței ar conduce în cele din urmă la noi reduceri ale producției și la închiderea mai multor unități de producție, ceea ce ar pune în pericol ocuparea forței de muncă și investițiile în Uniune.
(194)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că măsurile compensatorii sunt în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor neafiliați
(195)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat importatorii și asociațiile lor reprezentative să se facă cunoscuți. Potrivit precizărilor din considerentul 12, s-au prezentat trei societăți, răspunzând la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. În consecință, tuturor celor trei societăți care s-au făcut cunoscute li s-au trimis chestionare, dar numai una dintre acestea a răspuns. Din răspuns a reieșit că, deși partea respectivă importase o cantitate foarte mică de păstrăv în cursul perioadei de anchetă, aceasta nu era în mod obișnuit un importator de păstrăv, ci de alte produse din pește. Cantitatea de păstrăv importată de societatea respectivă nu era suficientă pentru a fi considerată reprezentativă în ansamblu.
(196)
Ulterior s-a mai făcut cunoscut un importator, fără a răspunde totuși la chestionar. Acesta a susținut că instituirea unor taxe la păstrăvul din Turcia ar determina întreruperea activităților sale de import, dar nu a oferit detalii asupra celor susținute și nu a furnizat informații relevante pentru evaluarea eventualului impact asupra activităților sale comerciale, precum rentabilitatea, prețurile de import și de revânzare.
(197)
Nu se poate nega faptul că importatorii neafiliați vor fi afectați de instituirea unor taxe compensatorii, dar scopul acestor taxe este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii. Există și alte surse de aprovizionare, iar importatorii din Uniune ar trebui să aibă posibilitatea de a-și schimba sursele de aprovizionare ca urmare a instituirii taxelor. În ansamblu, ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra importatorilor/comercianților neafiliați din Uniune.
(198)
Prin prisma celor de mai sus și în absența altor date de la importatorii/comercianții neafiliați, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar avea în general un efect advers semnificativ asupra importatorilor/comercianților neafiliați.
3. Interesul utilizatorilor, al consumatorilor și al furnizorilor
(199)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat utilizatorii, asociațiile lor reprezentative și organizațiile reprezentative ale consumatorilor să se facă cunoscute. În plus, Comisia a contactat toate părțile relevante cunoscute, însă niciuna dintre acestea nu s-a prezentat.
(200)
După expirarea termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere s-au făcut cunoscute două părți, care au afirmat că sunt furnizori de utilaje pentru producătorii/operatorii din sectorul prelucrării păstrăvului din Turcia.
(201)
Una dintre cele două părți a susținut că instituirea taxelor ar conduce la creșterea prețurilor plătite de consumatorii finali. Totuși, partea respectivă nu și-a fundamentat afirmația. Ancheta nu a descoperit niciun efect negativ semnificativ pe care instituirea taxelor l-ar putea avea asupra consumatorilor finali. Potrivit celor menționate, organizațiile consumatorilor nu au cooperat și nu au furnizat informații pe baza cărora să poată fi evaluat în amănunt impactul măsurilor. În orice caz, chiar dacă este posibil ca taxele compensatorii să influențeze prețurile de import, această potențială majorare de preț poate fi absorbită cel puțin parțial de lanțul de distribuție, astfel încât să nu fie resimțită ca semnificativă la nivelul consumatorului final.
(202)
În plus, scopul taxelor compensatorii este acela de a restabili condițiile de concurență echitabile pe piața Uniunii, nu de a restricționa importurile de produse cu prețuri corecte în Uniune.
(203)
Având în vedere cele de mai sus, precum și necooperarea utilizatorilor și a organizațiilor consumatorilor în cadrul anchetei și, în special, nivelul măsurilor, Comisia a concluzionat în această etapă că instituirea măsurilor nu ar produce în general efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor, consumatorilor sau furnizorilor.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(204)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor din Turcia al produsului în cauză nu este în interesul Uniunii.
G. MĂSURI COMPENSATORII PROVIZORII
(205)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii care să împiedice agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)
(206)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(207)
Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină, la vânzarea produsului similar pe piața Uniunii, același profit înainte de impozitare pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții.
(208)
Importurile din Turcia au început să înregistreze creșteri semnificative de cantitate îndeosebi în 2008, adică înainte de perioada examinată. Prin urmare, rentabilitatea atinsă de industria din Uniune în 2010, la începutul perioadei examinate, nu a fost considerată reprezentativă. Întrucât înainte de 2008 presiunea importurilor din Turcia pe piața Uniunii nu era substanțială, s-a considerat că marjele de profit realizate înainte de acest an ar fi rezonabile. Potrivit celor afirmate în plângere, în 2006 și 2007 industria daneză a păstrăvului a realizat o marjă de profit care, în medie, a atins și a depășit nivelul de 12 %. Astfel, pe baza celor de mai sus, s-a considerat în această etapă că o marjă de profit de 12 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel adecvat, pe care industria din Uniune s-ar putea aștepta să îl obțină în lipsa unei subvenționări prejudiciabile.
(209)
Uniunea Exportatorilor Egeeni și unul dintre producătorii-exportatori au susținut că profitul-țintă ar trebui să fie mai mic de 12 %, din următoarele motive: (i) în cadrul anchetelor anterioare (referitoare la somon și la păstrăvul-curcubeu mare), profiturile-țintă utilizate au fost mai mici; (ii) marja reală de profit obținută de industria din Uniune la începutul perioadei examinate a fost, de asemenea, mai mică; și (iii) marja de profit de 12 % se referă exclusiv la industria daneză a păstrăvului, nu la industria din Uniune în ansamblu și, prin urmare, nu este reprezentativă. În sfârșit, producătorul-exportator a mai susținut că ar trebui utilizată o marjă de profit de 3 %, aceasta fiind comparabilă cu marja medie de profit a industriei alimentare în ansamblu.
(210)
În primul rând, în ceea ce privește comparația cu anchetele referitoare la păstrăvul mare și la somon, ar trebui precizat că fiecare anchetă trebuie să formuleze concluzii pe baza datelor aplicabile în cazul său. În cazul de față, în dosarul prezentei anchete au fost disponibile informații considerate rezonabile, care au fost prin urmare utilizate.
(211)
În al doilea rând, profitul-țintă la vânzările produsului similar pe piața Uniunii ar trebui să fie stabilit la nivelul pe care ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector o industrie de același tip, în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unor subvenții. Având în vedere faptul că, în cursul perioadei examinate și chiar și înainte de aceasta, erau prezente în cantități substanțiale importuri care făceau obiectul unor subvenții, nu se poate considera că existau condiții normale de concurență. Nivelul de profit de 12 % a fost obținut în absența unor importuri substanțiale din Turcia pe piața Uniunii și de aceea a fost considerat, în această etapă, un profit-țintă rezonabil în împrejurările cazului de față.
(212)
În al treilea rând, industria daneză a păstrăvului a fost considerată suficient de reprezentativă pentru piața Uniunii deoarece Danemarca este una dintre principalele țări producătoare de păstrăv din Uniune. În absența altor informații în această etapă, industria daneză a păstrăvului a fost utilizată pentru stabilirea nivelului profitului-țintă.
(213)
În sfârșit, afirmația potrivit căreia marja generală de profit a industriei alimentare atinge un nivel mult mai scăzut nu este fundamentată. Comisia a considerat că, în orice caz, marja de profit realizată de industria daneză a păstrăvului reflectă probabil mai bine specificitățile acestei industrii și, prin urmare, este mai adecvată. În fond, industria alimentară este compusă din diverse subcategorii care aparțin unor segmente de piață diferite și care sunt supuse unor condiții de piață diferite, care nu sunt neapărat aplicabile și industriei păstrăvului.
(214)
Din aceste motive, Comisia a concluzionat în această etapă că este rezonabil să se utilizeze un profit-țintă de 12 % din cifra de afaceri.
(215)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin scăderea din prețurile de vânzare în Uniune a marjei reale de profit obținute în cursul perioadei de anchetă și înlocuirea acesteia cu o marjă de profit de 12 %.
(216)
În continuare, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din Turcia incluși în eșantion, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.
(217)
Nivelul de eliminare a prejudiciului este definit în același mod pentru „societățile enumerate în anexa I” și pentru „toate celelalte societăți”, constând în marja de subvenție aplicată acestor societăți (a se vedea considerentele 96 și 97).
2. Măsuri provizorii
(218)
Ar trebui instituite taxe compensatorii la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss) viu cântărind cel mult 1,2 kg pe bucată, sau proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat, sub formă de pește întreg sau fără cap sau sub formă de fileuri, originar din Turcia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici menționată la articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de subvenție. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de subvenție.
(219)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor compensatorii provizorii, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:
Societate
Marjă de subvenție
Marjă de prejudiciu
Taxă compensatorie
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Alte societăți cooperante
8,2 %
26 %
8,2 %
Toate celelalte societăți
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Măsurile compensatorii de mai sus se stabilesc sub formă de taxe ad valorem, adică proporționale cu valoarea importului.
(221)
Nivelurile individuale ale taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor acestei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză în cursul anchetei. Aceste niveluri sunt aplicabile exclusiv importurilor de produs în cauză provenit din țara în cauză și realizat de entitățile juridice menționate.
(222)
Importurile de produs în cauză realizat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu ar trebui să li se aplice niciuna dintre taxele compensatorii individuale.
(223)
O societate poate solicita aplicarea acelorași niveluri individuale ale taxei compensatorii în cazul în care își schimbă denumirea ulterior. Solicitarea trebuie să fie adresată Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante care demonstrează că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul acesteia de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, se va publica un aviz de informare cu privire la schimbarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(224)
Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute în anexa II. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.
(225)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor compensatorii, taxa reziduală stabilită pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.
H. DISPOZIȚII FINALE
(226)
În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale până la un termen-limită stabilit.
(227)
Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie provizorie la importurile de păstrăv-curcubeu (Oncorhynchus mykiss):
-
viu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
proaspăt, refrigerat, congelat și/sau afumat:
-
sub formă de pește întreg (cu cap), cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1,2 kg fiecare; sau
-
fără cap, cu sau fără branhii, eviscerat sau nu, cântărind cel mult 1 kg fiecare; sau
-
sub formă de fileuri cântărind cel mult 400 g fiecare,
care se încadrează în prezent la codurile NC ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 și ex 0305 43 00 (codurile TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 și 0305430011) și care provine din Turcia.
(2) Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și realizat de societățile menționate în continuare se stabilește după cum urmează:
Societate
Taxă compensatorie provizorie
Cod adițional TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gümüșdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AȘ
9,7 %
B965
Özpekler İnșaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Șirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AȘ
9,5 %
B967
Societățile enumerate în anexa I
8,2 %
Toate celelalte societăți
9,7 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, în materie de taxe vamale se aplică dispozițiile relevante în vigoare.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de patru luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 octombrie 2014.