РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 721/2013 AL CONSILIULUI
din 22 iulie 2013
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 de instituire a unei taxe compensatorii definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 19,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană, după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente
(1)
În aprilie 2011, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 (2) (denumit în continuare „regulamentul definitiv”), Consiliul a impus o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite bare și tije din oțeluri inoxidabile clasificate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea regulamentului definitiv este denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
Măsurile definitive au constat în taxe compensatorii ad valorem, cuprinse între 3,3 % și 4,3 % și aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați în mod individual, un nivel al taxei de 4,0 % aplicat societăților cooperante neincluse în eșantion și un nivel al taxei reziduale de 4,3 % aplicat tuturor celorlalte societăți din India.
1.2. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(3)
Cererea de reexaminare intermediară parțială a fost depusă de Viraj Profiles Vpl. Ltd., un producător-exportator din India (denumit în continuare „solicitantul”). Obiectul cererii s-a limitat la examinarea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care dovedesc că circumstanțele în ceea ce privește subvenționarea, pe baza cărora au fost impuse măsurile în cauză, s-au schimbat considerabil și că aceste schimbări prezintă un caracter durabil.
(4)
În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, la 9 august 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, limitate la examinarea subvenției acordate solicitantului.
1.3. Perioada anchetei de reexaminare
(5)
Ancheta de reexaminare a subvenției s-a referit la perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
1.4. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat oficial solicitantul, Guvernul Indiei și EUROFER în calitate de reprezentant al industriei Uniunii (denumită în continuare „industria Uniunii”) în ancheta inițială cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.
(7)
Observațiile orale și scrise transmise de către părți în etapa de deschidere au fost analizate și, după caz, luate în considerare.
(8)
În vederea obținerii informațiilor necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului. În plus, a fost trimis un chestionar și Guvernului Indiei.
(9)
S-au primit răspunsuri la chestionar atât din partea solicitantului, cât și din partea Guvernului Indiei.
(10)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina subvenționarea. S-au efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(11)
Produsul care face obiectul reexaminării este cel definit în ancheta inițială, și anume bare și tije din oțeluri inoxidabile, simplu obținute sau finisate la rece, altele decât barele și tijele cu secțiunea transversală circulară cu un diametru de minimum 80 mm, clasificate în prezent la codurile NC 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 și 7222 20 89 și originare din India.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(12)
Pe baza informațiilor furnizate de Guvernul Indiei și de părțile interesate, precum și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au fost examinate următoarele sisteme, despre care se presupune că au fost folosite de solicitant:
(a)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCGS);
(b)
Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - EOU);
(c)
Sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - ECS);
(13)
Sistemele indicate la literele (a) și (b) se întemeiază pe Legea privind dezvoltarea și reglementarea comerțului exterior din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează Guvernul Indiei să emită notificări privind politica de export și de import. Acestea sunt rezumate într-o serie de documente grupate sub titlul „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate de Ministerul Comerțului o dată la cinci ani și actualizate periodic. Documentul de politică în domeniul comerțului exterior relevant pentru perioada anchetei de reexaminare este „Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014” (denumit în continuare „FTP 09-14”). În plus, Guvernul Indiei prezintă și procedurile pe baza cărora funcționează FTP 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „MP I 09-14”), care este actualizat periodic.
(14)
Sistemul ECS menționat la litera (c) se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949 care autorizează Reserve Bank of India să emită linii directoare pentru băncile comerciale cu privire la creditele de export.
(15)
Mai mult, în urma acuzațiilor formulate de industria Uniunii, Comisia a investigat dacă solicitantul beneficia de:
(a)
sistemul de scutire de impozitul pe electricitate (Electricity Duty Exemption Scheme - „EDES”);
(b)
programe de subvenționare locale din statul Maharashtra;
(c)
furnizare de produse și/sau servicii la prețuri mai mici decât cele adecvate;
(d)
stimulente legate de producția și distribuția de energie electrică;
(e)
achiziții de materii prime ieftine de la societăți offshore afiliate.
(16)
În cele din urmă, Comisia a verificat dacă următoarele sisteme examinate în cadrul anchetei inițiale:
(a)
Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS)
(b)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advanced Authorization Scheme - AAS)
mai sunt încă utilizate de solicitant.
3.2. Constatări
3.2.1. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție
(17)
Ancheta a dezvăluit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR. Cu toate acestea, s-a constatat că stimulentele pe care le-a primit au fost neglijabile (de 0,02 %). Prin urmare, s-a considerat că nu este necesară evaluarea mai aprofundată a măsurilor compensatorii din cadrul acestui sistem.
3.2.2. Sistemul unităților axate pe export
(18)
S-a constatat că solicitantul avea statutul de EOU și primise subvenții în cadrul acestui sistem în cursul PAR.
(19)
Societatea a susținut că, în privința acestui sistem, Comisia ar trebui să se abată de la metoda de calcul al beneficiului obținut în temeiul EOU utilizată în ancheta inițială. Societatea a afirmat că anumite beneficii obținute în temeiul EOU ar trebui tratate drept sistem autorizat de drawback al taxelor în sensul anexelor II și III la regulamentul de bază și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
(20)
Cu toate acestea, deoarece s-a constatat că, indiferent de metoda de calcul utilizată, nivelul subvenției stabilit pentru acest sistem nu va depăși 0,22 %, ceea ce va face ca marja de subvenție globală să se afle sub nivelul de minimis, s-a decis să nu se mai analizeze această afirmație în contextul prezentei anchete de reexaminare.
3.2.3. Sistemul de credite pentru export
(21)
S-a constatat că solicitantul nu a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
3.2.4. Sistemul de scutire de impozitul pe electricitate
(22)
Ancheta a dezvăluit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR. Cu toate acestea, s-a constatat că stimulentele primite au fost neglijabile. Prin urmare, s-a considerat că nu este necesară evaluarea mai aprofundată a măsurilor compensatorii din cadrul acestui sistem.
3.2.5. Programele de subvenționare locale din statul Maharashtra
(23)
S-a constatat că solicitantul nu a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
3.2.6. Altele
(24)
Ancheta a arătat că solicitatul nu a avut alte beneficii în cursul PAR în ceea ce privește achizițiile de materii prime și de energie, care să presupună o contribuție financiară a Guvernului Indiei și care ar putea fi deci tratate ca subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, acuzațiile industriei Uniunii enunțate în considerentul 15 literele (c)-(e) au fost considerate irelevante în contextul prezentei reexaminări.
4. VALOAREA SUBVENȚIILOR CARE POT FACE OBIECTUL UNOR MĂSURI COMPENSATORII
(25)
Se reamintește faptul că ancheta inițială a stabilit valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii pentru solicitant, exprimate ad valorem, la 4,3 %.
(26)
În cursul PAR, valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii pentru solicitant, exprimate ad valorem și rezultate de la un singur sistem de subvenții, a fost de 0,22 %.
(27)
Luând în considerare cele de mai sus, se concluzionează că nivelul de subvenționare în ceea ce privește producătorul-exportator solicitant a scăzut.
(28)
De asemenea, a fost examinată eventualitatea în care modificarea circumstanțelor legate de sistemele examinate ar putea fi considerată ca având caracter durabil.
(29)
După cum s-a menționat anterior, constatările cu privire la sistemul EPCGS din cadrul acestei reexaminări intermediare au confirmat constatările din ancheta inițială, în cadrul căreia subvenția acordată în cadrul acestui sistem a fost considerată neglijabilă.
(30)
În plus, deși în ancheta inițială s-a constatat că beneficiul principal a fost conferit solicitantului în cadrul sistemului EOU, beneficiile acordate în cadrul acestui sistem au scăzut în cursul PAR. S-au obținut elemente de probă potrivit cărora această schimbare are un caracter durabil, deoarece este legată de scăderea nivelului tarifelor vamale aplicabile deșeurilor de oțel inoxidabil și feronichelului, două materii prime principale utilizate de solicitant pentru fabricarea produsului în cauză.
5. MĂSURI COMPENSATORII
(31)
Pe baza celor de mai sus, există elemente care indică faptul că solicitantul va continua să beneficieze, în viitor, de subvenții cu o valoare mai mică decât nivelul de minimis. În consecință, se consideră oportună modificarea nivelului taxei compensatorii aplicabile solicitantului pentru a reflecta nivelul actual al subvenționării. O astfel de taxă ar trebui să se stabilească la 0 % pentru solicitant.
(32)
În ceea ce privește nivelul taxei aplicate în prezent importurilor produsului în cauză provenind de la producători-exportatori enumerați în anexa la regulamentul definitiv, se observă faptul că modalitățile detaliate actuale ale sistemelor anchetate și caracterul lor compensatoriu nu s-au modificat în raport cu ancheta precedentă. Astfel, nu există niciun motiv să se recalculeze subvenția și nivelul taxei în cazul acestor societăți. În consecință, nivelurile taxei aplicabile societăților enumerate în anexa la regulamentul definitiv rămân neschimbate.
(33)
În ceea ce privește nivelul taxei în cazul tuturor celorlalte societăți, se observă că, în cursul anchetei inițiale, aceasta a fost stabilită la nivelul cel mai înalt al marjei de subvenție individuale constatate pentru societățile incluse în eșantion. Acest nivel corespundea marjei de subvenție a solicitantului. Dat fiind că marja solicitantului s-a schimbat ca urmare a acestei reexaminări intermediare, nivelul taxei tuturor celorlalte societăți ar trebui revizuit și stabilit la nivelul maxim al marjei de subvenții imediat următor. Deoarece nivelul maxim următor este cel aplicabil societăților enumerate în anexă, taxa pentru toate celelalte societăți ar trebui să fie stabilită la acest nivel, și anume 4 %.
6. NOTIFICARE
(34)
Guvernul Indiei și celelalte părți interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului.
(35)
Observațiile orale și scrise transmise de către părți au fost analizate și, după caz, luate în considerare.
(36)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 405/2011 se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Societăți enumerate în anexă
4,0
B005
Toate celelalte societăți
4,0
B999”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 iulie 2013.