РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 101/2013 AL COMISIEI
din 4 februarie 2013
privind utilizarea acidului lactic pentru reducerea contaminării microbiologice de suprafață a carcaselor de bovine
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), în special articolul 3 alineatul (2),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (2) stabilește norme generale pentru operatorii din industria alimentară în ceea ce privește igiena produselor alimentare, ținând seama, în special, de principiul referitor la punerea generală în aplicare a procedurilor bazate pe analiza riscurilor și punctele critice de control (HACCP).
(2)
Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice privind igiena alimentelor de origine animală care trebuie respectate de operatorii din sectorul alimentar. Acesta prevede că întreprinderile din sectorul alimentar nu trebuie să utilizeze nicio substanță, cu excepția apei potabile, pentru a efectua decontaminarea de suprafață a produselor de origine animală, cu excepția cazului în care utilizarea substanței respective a fost aprobată în conformitate cu regulamentul susmenționat.
(3)
În plus, Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 al Comisiei din 15 noiembrie 2005 privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare (3) stabilește criteriile microbiologice pentru anumite microorganisme și normele de punere în aplicare care trebuie respectate de operatorii din sectorul alimentar în procesul de punere în aplicare a măsurilor de igienă generale și specifice menționate în Regulamentul (CE) nr. 852/2004. Acesta prevede că operatorii din industria alimentară trebuie să se asigure că produsele alimentare îndeplinesc criteriile microbiologice respective.
(4)
La 14 decembrie 2010, Comisia a primit o cerere de autorizare pentru utilizarea acidului lactic în vederea reducerii contaminării de suprafață a carcaselor și a cărnii de bovine.
(5)
La 26 iulie 2011, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală (denumit în continuare „EFSA”) a adoptat un aviz științific privind evaluarea siguranței și eficacității acidului lactic la utilizarea acestuia pentru decontaminarea microbiană de suprafață a carcaselor, bucăților și resturilor de carne de bovine (4).
(6)
În avizul său, EFSA concluzionează că tratamentele care utilizează acidul lactic pentru decontaminare nu constituie o problemă în privința siguranței, cu condiția ca substanța utilizată să respecte specificațiile Uniunii privind aditivii alimentari. În plus, EFSA concluzionează că tratamentele cu acid lactic duc la o reducere semnificativă a contaminării microbiologice în comparație cu situația neaplicării niciunui tratament sau a utilizării tratamentului cu apă potabilă și că este improbabil ca aplicarea unui astfel de tratament să contribuie la dezvoltarea unei rezistențe microbiene.
(7)
EFSA recomandă operatorilor din industria alimentară să valideze eficacitatea antimicrobiană a unor asemenea tratamente în condițiile de procesare specifice proprii și să verifice concentrația și temperatura de aplicare a acidului lactic, precum și alți factori care afectează eficacitatea acestuia ca agent de decontaminare. De asemenea, avizul EFSA a concluzionat că nu există implicații negative asupra mediului ca urmare a utilizării acidului lactic.
(8)
În conformitate cu avizul EFSA, cantitatea reziduală absorbită de carnea de bovină ca urmare a tratamentului cu acid lactic nu va depăși 190 mg/kg Această cantitate este considerată reziduală față de cantitatea activă necesară în scopul reducerii contaminării de suprafață. În plus, aceasta nu are nici un efect tehnologic asupra produsului final. Mai mult, cantitatea reziduală de acid lactic utilizată pentru reducerea contaminării microbiene de suprafață este neglijabilă în comparație cu nivelul de acid lactic prezent în mod natural în bovine și nu pune nicio problemă de siguranță. În anumite preparate din carne, sărurile acidului lactic sunt autorizate ca aditivi alimentari în scopul conservării. În acest sens, niveluri de 20 000 mg/kg sunt utilizate în mod obișnuit. Prin urmare, utilizarea acidului lactic în scopul reducerii contaminării microbiene de suprafață este clar diferită față de utilizarea ca aditiv alimentar.
(9)
Având în vedere avizul EFSA, ținând seama de faptul că acidul lactic poate permite o reducere semnificativă a posibilității contaminării microbiologice, se consideră adecvată autorizarea utilizării acestuia pentru reducerea contaminării de suprafață. Cu toate acestea, o astfel de utilizare ar trebui să facă obiectul anumitor condiții. Utilizarea acestuia ar trebui limitată la carcase sau semicarcase ori sferturi de carcasă, la nivelul abatorului, și ar trebui integrată în bunele practici de igienă și în sistemele bazate pe principiile HACCP.
(10)
Regulamentul (CE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) stabilește specificațiile aditivilor alimentari în ceea ce privește, în special, originea acestora, criteriile de puritate și orice alte informații necesare.
(11)
În conformitate cu avizul EFSA, acidul lactic utilizat pentru reducerea contaminării de suprafață a carcaselor de bovine ar trebui să respecte specificațiile pentru acid lactic stabilite în legislația Uniunii. În consecință, în cazurile în care acidul lactic este utilizat pentru reducerea contaminării de suprafață în temeiul prezentului regulament, este adecvat ca un astfel de acid lactic să respecte specificațiile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 231/2012.
(12)
Utilizarea acidului lactic pentru a reduce contaminarea microbiologică de suprafață a carcaselor sau semicarcaselor ori a sferturilor de carcase nu trebuie să aibă niciun impact asupra obligației operatorului din industria alimentară de a respecta cerințele legislației Uniunii privind igiena alimentară, astfel cum sunt stabilite în Regulamentele (CE) nr. 852/2004, (CE) nr. 853/2004 și (CE) nr. 2073/2005, și nu ar trebui considerată în niciun caz drept o măsură de înlocuire a bunelor practici de igienă a procesului de sacrificare și a procedurilor de operare sau drept o măsură alternativă destinată îndeplinirii cerințelor regulamentelor menționate mai sus.
(13)
Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte. Prin urmare, Comisia a prezentat Consiliului o propunere cu privire la această măsură și a înaintat-o Parlamentului European în același timp.
(14)
Având în vedere că, în termenele aplicabile, Consiliul nu a acționat și Parlamentul European nu s-a opus măsurii, Comisia ar trebui să adopte măsura respectivă.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Operatorii din industria alimentară pot utiliza acidul lactic pentru a reduce contaminarea microbiologică de suprafață a carcaselor sau semicarcaselor ori sferturilor de carcase de bovine la nivelul abatorului, cu condiția ca aceștia să respecte condițiile stabilite în anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 februarie 2013.