РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1343/2013 AL CONSILIULUI
din 12 decembrie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de peroxosulfați (persulfați) originari din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1184/2007 al Consiliului (2) a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de persulfați originari din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Taiwan și Statele Unite ale Americii („ancheta inițială” și „măsurile inițiale”). Măsurile referitoare la RPC au luat forma unei taxe ad valorem de 71,8 % pentru toate societățile, cu excepția a doi producători-exportatori chinezi cărora le-au fost acordate taxe individuale.
2. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(2)
La 10 octombrie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de deschidere”) (3), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de persulfați originari din RPC.
(3)
Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri justificate, înaintată de către doi producători europeni, RheinPerChemie GmbH & Co. KG și United Initiators GmbH & Co. KG (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând 100 % din totalul producătorilor de persulfați din Uniune.
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Anchetă
3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2011 și 30 septembrie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii independenți și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țările potențial analoage și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(7)
Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din RPC și de importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(8)
Niciunul dintre importatori nu s-a făcut cunoscut.
(9)
Doar un singur producător-exportator din RPC a răspuns la chestionar. Prin urmare, nu a fost necesară selectarea unui eșantion de producători-exportatori.
(10)
Comisia a transmis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a doi producători din Uniune, din partea unui producător-exportator din RPC și din partea unui producător din Turcia, considerată țară potențial analoagă.
(11)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Germania;
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Germania;
(b)
producător-exportator din RPC
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(12)
Produsul în cauză este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume peroxosulfați (persulfați), inclusiv sulfatul de peroximonosulfat de potasiu („produsul în cauză”), încadrat în prezent la codurile NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80.
(13)
Produsul în cauză este folosit ca inițiator sau ca agent de oxidare într-un număr de aplicații. Unele exemple includ folosirea sa ca inițiator de polimerizare în producerea de polimeri, ca agent de gravare în producerea de plăci cu circuite imprimate, în preparatele cosmetice pentru păr, în descleierea textilelor, în fabricarea hârtiei, ca substanță de curățat protezele dentare și ca dezinfectant.
(14)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză și cel fabricat și vândut pe piața internă din RPC, precum și cel fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații generale
(15)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă dumpingul se practică în prezent și dacă este probabil ca el să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare privind anumite importuri din RPC.
(16)
Astfel cum se explică în considerentul 9, un singur producător-exportator chinez a cooperat în cadrul anchetei și nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR. După cum se menționează mai jos în considerentul 22 și după cum se explică în detaliu în considerentele 51-53, ancheta a arătat că, în principiu, toate importurile din RPC în cursul PAR au fost realizate de un exportator, care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul și care nu face obiectul prezentei reexaminări. Prin urmare, în acest caz nu se poate realiza analiza dumpingului
2. Evoluția importurilor în cazul în care măsurile sunt abrogate
(17)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției dumpingului, au fost luate în considerare informațiile furnizate de producătorul-exportator chinez cooperant, informațiile colectate în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și datele disponibile în ceea ce privește producătorii-exportatori care nu au cooperat. Datele disponibile au fost extrase din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, din informațiile publicate în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, inițiată în martie 2013 de Statele Unite ale Americii (SUA) (5), din statisticile aflate la dispoziția Comisiei, și anume datele lunare transmise de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază („baza de date 14.6”) și din datele Eurostat privind importurile.
(a) Prețurile și volumul importurilor în Uniune din RPC și cele din alte țări terțe
(18)
Datele disponibile în cursul anchetei au arătat că, în principiu, toate importurile din RPC în cursul PAR au fost realizate de un exportator chinez care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul (6). Prin urmare, importurile respective nu fac obiectul măsurilor antidumping. Prețurile acestor importuri au rămas sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei respective.
(19)
În ciuda faptului că prețurile de import în Uniune practicate de China au crescut cu 29 % în cursul perioadei luate în considerare, acestea au rămas scăzute și au subcotat prețul industriei din Uniune în cursul PAR. Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii au crescut, de asemenea, dar cu o rată mai puțin pronunțată, de 7 %.
(20)
Singurul exportator chinez cooperant, care este supus actualelor măsuri antidumping, nu a exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR. Cu toate acestea, ancheta a arătat că el a exportat la prețuri de dumping către piețele țărilor terțe și că prețurile pe care le-a practicat au fost chiar mai mici decât cele ale actualelor importuri din RPC pe piața Uniunii. Acesta este un indiciu că exportatorii din China continuă să practice dumpingul și că prețurile lor sunt scăzute.
(21)
Piața Uniunii este formată în principal din importuri provenind din trei țări: China, Turcia și SUA, reprezentând fiecare între 8 % și 10 % din cota de piață, și doi producători din Uniune, cu o cotă de piață de aproximativ 65-75 %. Ancheta a arătat că SUA au continuat să fie prezente pe piața Uniunii și au reprezentat aproximativ o treime din importurile totale în cursul PAR. Prețurile de import din SUA au fost, în medie, cu 10 % mai mari decât prețurile de import din RPC. Această constatare, împreună cu subcotarea constatată a prețurilor industriei din Uniune, indică faptul că importurile din China au continuat să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor de vânzare din Uniune.
(22)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 18, importurile din China în timpul PAR au fost realizate de către un exportator care, conform constatărilor anchetei inițiale, nu a practicat dumpingul. Între 2009 și PAR, volumul acestor importuri a crescut cu 24 %, iar cota de piață aferentă a crescut de la 8 % la 9,6 % din consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.
(23)
Trebuie să se reamintească faptul că în perioada 1995-2001 au fost instituite măsuri antidumping împotriva persulfaților din RPC. Deoarece aceste măsuri au fost abrogate, volumul importurilor din RPC a crescut de la sub 200 de tone în 2001 la peste 4 000 de tone în 2003, depășind dublul acestei valori în 2006 și ajungând la aproape 9 000 de tone. Cu alte cuvinte, importurile din China au ocupat mai mult de 20 % din piața Uniunii în câțiva ani. În perioada 2003-2006, în timp ce consumul a crescut cu 7 %, cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Acest lucru arată că exportatorii chinezi sunt în măsură să aibă o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune în absența măsurilor antidumping.
(24)
Având în vedere faptele și considerentele de mai sus, în special reacția Chinei la abrogarea măsurilor de pe piața Uniunii în 2001, nivelul prețurilor din China în perioada anchetei de reexaminare și continuarea practicilor de dumping pe piețele țărilor terțe, se consideră că este probabil ca, pe termen scurt, importurile chinezești la prețuri scăzute să se reia în cantități mari pe piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar fi abrogate.
(b) Comportamentul prin care producătorii chinezi stabilesc prețurile pe alte piețe de export
(25)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 16 de mai sus, societatea chineză cooperantă nu a exportat către Uniune în cursul PAR și nu a fost posibil să se compare valorile normale de pe piața internă cu prețurile la export către Uniune. Cu toate acestea, s-a evaluat, astfel cum s-a menționat în considerentul 24 de mai sus, dacă exporturile societății către țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping. Deoarece societății i s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valorile normale au fost stabilite pe baza datelor acesteia.
(26)
Pentru cele trei tipuri de produs în cauză, în cazul cărora vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valorile normale au fost stabilite pe baza prețurilor plătite de clienți independenți pe piața internă Pentru un singur tip, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza costului de producție, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Costurile de producție, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale societății, precum și profitul realizat de aceasta ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, au fost utilizate pentru a stabili valoarea normală a acestui tip.
(27)
Comparația între valoarea medie ponderată normală și prețul mediu de export ponderat la nivelul franco fabrică pentru țări terțe, stabilite pe baza datelor raportate și verificate, a arătat o marjă de dumping medie ponderată de 9,4 %.
(28)
În ceea ce privește comportamentul în materie de stabilire a prețurilor, existența măsurilor antidumping în India și în SUA este, de asemenea, o indicație clară a practicilor de dumping ale producătorilor-exportatori chinezi pe alte piețe.
(c) Atractivitatea pieței Uniunii
(29)
Ancheta a arătat că această societate chineză cooperantă exportase către o gamă largă de țări terțe, cum ar fi Brazilia, Indonezia, Malaysia, Africa de Sud, Coreea de Sud, Taiwan, Thailanda și Emiratele Arabe Unite. Prețurile la export practicate pe piețele terțe de societatea chineză cooperantă au fost astfel comparate la nivelul prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune și cu prețul de import pentru RPC în cursul PAR pe piața Uniunii. Această comparație a arătat că exportatorul chinez cooperant a practicat prețuri cu până la 40 % mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR.
(30)
Această analiză demonstrează, pe de o parte, că prețurile de pe piața Uniunii sunt mai ridicate și, prin urmare, foarte atractive și, pe de altă parte, că prețurile oferite de celălalt exportator chinez sunt mai mici decât prețul de import actual din China pe piața Uniunii.
(31)
Trebuie de asemenea remarcat faptul că valorile normale din timpul perioadei de anchetă ale societății cooperante au fost în general mai scăzute decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Acest lucru confirmă atractivitatea pieței Uniunii, deoarece ar genera în mod clar profituri mai mari pentru producătorii chinezi. Nivelul scăzut al prețurilor din China nu pare să se bazeze pe niciun alt criteriu decât abundența capacității și a ofertei la produsul în cauză.
(32)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 28, anumite piețe terțe, cum ar fi SUA și India, au devenit mai puțin atractive pentru exportatorii chinezi ca urmare a existenței măsurilor antidumping. În plus, în termeni relativi, s-a constatat că celelalte piețe din țări terțe au funcționat la niveluri de preț mai scăzute decât cele de pe piața Uniunii. În ceea ce privește celelalte piețe din țări terțe, care nu sunt vizate de măsuri, acestea sunt deja alimentate de societăți care sunt prezente pe aceste piețe; prin urmare, orice capacitate neutilizată din RPC ar putea fi utilizată pentru exporturi către piața Uniunii.
(33)
Pe baza celor de mai sus, se preconizează că importurile din China s-ar relua în volume mai mari și ar exercita o presiune mai mare asupra prețurilor pe piața Uniunii în cazul în care măsurile actuale ar fi ridicate.
(d) Capacitatea de producție și supracapacitatea disponibilă pentru exporturi
(34)
În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în absența altor informații disponibile, analiza capacității neutilizate în RPC s-a bazat pe datele disponibile, și anume pe informațiile limitate furnizate de producătorul-exportator chinez cooperant, cu privire la situația pieței în RPC, cele furnizate de industria din Uniune, precum și pe informațiile publice disponibile la nivelul celor cinci producători principali identificați în RPC și pe datele colectate în etapa de deschidere a procedurii. Informațiile furnizate de aceste surse s-au dovedit a fi coerente.
(35)
Pe baza acestor informații, se presupune că în RPC sunt disponibile mai mult de 100 000 de tone de capacitate de producție, care reprezintă aproximativ de trei ori volumul consumului din Uniune pe parcursul PAR.
(36)
Pe baza ratei de utilizare a capacității de către producătorul cooperant, s-a concluzionat că există capacități potențial semnificative în RPC, care ar putea fi utilizate pentru creșterea producției și redirecționarea acesteia pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire.
(e) Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului
(37)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorilor normale stabilite în China, practicile de dumping ale producătorului cooperant pe piețele țărilor terțe, existența măsurilor antidumping împotriva exportatorilor chinezi în India și SUA, atractivitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe, și disponibilitatea unei semnificative capacități de producție în RPC indică o probabilitate de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile actuale sunt abrogate.
D. SITUAȚIA EXISTENTĂ PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(38)
Prezenta anchetă a confirmat că persulfații sunt fabricați doar de doi producători din Uniune. Aceștia reprezintă 100 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR. Ambii producători au susținut cererea de reexaminare și au cooperat la anchetă.
(39)
Respectivele două societăți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(40)
Pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, informațiile referitoare la cei doi producători din Uniune sunt prezentate sub formă de indici sau intervale.
(41)
Informații privind importurile au fost analizate la nivelul codului NC pentru cele trei tipuri principale de produs similar, persulfat de amoniu, persulfat de sodiu, persulfat de potasiu, la nivelul codului TARIC pentru al patrulea rând, peroximonosulfatul de potasiu. Analiza importurilor a fost completată cu date colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(42)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, la nivelul codurilor NC și TARIC.
(43)
Consumul din Uniune în cursul PAR a fost ușor mai mare decât la începutul perioadei luate în considerare. S-a înregistrat o creștere de 22 % între 2009 și 2010, dar în continuare consumul a scăzut în mod constant până la aproximativ 18 %.
Tabelul 1
Consum
2009
2010
2011
PAR
Consumul (tone)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
122
114
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat, baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).
4. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(44)
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(45)
Comparația dintre bazele de date menționate mai sus indică faptul că toate importurile din RPC provin de la o societate în privința căreia s-a constatat că nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. În consecință, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și evoluția prețurilor acestora nu pot fi analizate.
(46)
În plus, deoarece producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR, nu a fost posibil să se calculeze subcotarea prețurilor pentru RPC.
5. Importurile din alte țări terțe
(47)
Volumul importurilor din alte țări și cotele de piață ale acestora în cursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Acestea au fost stabilite pe baza informațiilor statistice furnizate la nivelul codurilor NC și TARIC. Din motive de confidențialitate, după cum se explică în considerentul 40 de mai sus, cifrele privind cota de piață sunt prezentate sub formă indexată.
Tabelul 2
Importurile din alte țări terțe
2009
2010
2011
PAR
Turcia
Volumul importurilor (tone)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indice (2009 = 100)
100
129
101
130
Preț, EUR/tonă
1 137
1 010
1 130
1 158
Indice (2009 = 100)
100
89
99
102
Cota de piață
Indice
100
106
89
126
SUA
Volumul importurilor (tone)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indice (2009 = 100)
100
108
114
70
Preț, EUR/tonă
1 053
1 170
1 201
1 099
Indice (2009 = 100)
100
111
114
104
Cota de piață
Indice
100
88
100
68
Alte țări terțe
Volumul importurilor (tone)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indice (2009 = 100)
100
97
86
67
Preț, EUR/tonă
1 443
1 518
1 605
1 738
Indice (2009 = 100)
100
105
111
120
Cota de piață
Indice
100
80
76
65
Total țări terțe
Volumul importurilor (tone)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indice (2009 = 100)
100
112
104
88
Preț, EUR/tonă
1 163
1 179
1 252
1 231
Indice (2009 = 100)
100
101
108
106
Cota de piață
Indice
100
92
91
85
Sursa: Eurostat și TARIC.
(48)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe piața Uniunii a scăzut cu aproximativ 12 % în cursul perioadei luate în considerare, iar prețul mediu a crescut cu 6 % în timpul aceleiași perioade. Cota de piață pierdută de către alte țări terțe a fost preluată parțial de importurile din China și de industria din Uniune. În aceeași perioadă, industria din Uniune a majorat prețurile în medie cu 7 %, astfel cum se precizează în considerentul 64 de mai jos.
6. Situația economică a industriei din Uniune
6.1. Observații preliminare
(49)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
6.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(50)
Producția industriei din Uniune a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Creșterea a fost însemnată în special între 2009 și 2010, când a urcat cu 32 puncte procentuale. Ea a rămas ulterior stabilă, înregistrând o scădere ușoară între 2011 și PAR.
Tabelul 3
Producția totală a Uniunii
2009
2010
2011
PAR
Producție (tone)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indice (2009 = 100)
100
132
135
125
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(51)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Având în vedere că producția a crescut în perioada 2009-2011, gradul de utilizare a capacității a crescut în total cu 34 %. Această tendință s-a schimbat în cursul PAR deoarece scăderea producției a dus și la o scădere a capacității de utilizare cu șase puncte procentuale, așa cum se indică în cele ce urmează:
Tabelul 4
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PAR
Capacitatea de producție (tone)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Gradul de utilizare a capacității
60 %
79 %
81 %
75 %
Indice (2009 = 100)
100
131
134
124
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.3. Stocuri
(52)
Deși nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a crescut substanțial între 2009 și PAR, el rămâne relativ scăzut în raport cu nivelul de producție.
Tabelul 5
Stocuri finale
2009
2010
2011
PAR
Stocuri finale (tone)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indice (2009 = 100)
100
144
227
184
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.4. Volumul vânzărilor
(53)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a urmat tendința consumului cu un vârf în 2010 și apoi o tendință descrescătoare în anii următori, până la sfârșitul PAR. Pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul a crescut cu 6 %.
Tabelul 6
Vânzări către clienți independenți
2009
2010
2011
PAR
Volum (tone)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indice (2009 = 100)
100
122
113
106
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.5. Cota de piață
(54)
Deoarece volumul vânzărilor către Uniune a urmat tendința consumului, cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în perioada luată în considerare.
Tabelul 7
Cota de piață a Uniunii
2009
2010
2011
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indice (2009 = 100)
100
100
100
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat și TARIC.
6.6. Creștere
(55)
Astfel cum s-a explicat mai sus, creșterea consumului din Uniune a fost limitată la 3 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Industria din Uniune a reușit să-și crească ușor volumul vânzărilor și cota de piață în aceeași perioadă.
6.7. Numărul de angajați și productivitatea
(56)
Gradul de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a rămas stabil între 2009 și PAR. Cu toate acestea, productivitatea pe lucrător, măsurată ca rezultat în tone per angajat, a crescut în mod vizibil în această perioadă în conformitate cu tendință de producție. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 8
Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
2009
2010
2011
PAR
Indicele angajaților
100
100
103
101
Indicele productivității
100
132
131
124
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.8. Prețurile unitare de vânzare
(57)
Prețurile de vânzare unitare practicate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii au crescut cu 7 % între 2009 și PAR. Această creștere cu 7 % a prețului mediu de vânzare practicat de industria din Uniune se poate explica prin variația gamei de produse vândute în cursul perioadei luate în considerare. Acest preț, chiar luând în considerare potențiala diferență în ceea ce privește gama de produse, a fost semnificativ mai mare decât prețul practicat de producătorul cooperant din China pentru exportul către țări terțe.
Tabelul 9
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune
2009
2010
2011
PAR
Prețurile unitare ale vânzărilor Uniunii (EUR/tonă)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indice (2009 = 100)
100
100
105
107
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.9. Rentabilitatea
(58)
În 2009, rentabilitatea industriei din Uniune a fost apropiată de pragul de echilibru. Ulterior, în perioada 2010-PAR, rentabilitatea a rămas mai mare de 10 %. Saltul brusc al indicelui de rentabilitate între 2009 și 2010 rezultă prin urmare din nivelul foarte scăzut din 2009, care a fost un an critic pentru industria din Uniune. Nivelul înalt de rentabilitate din 2011 a fost cauzat de un eveniment ieșit din comun care a determinat reducerea costurilor și care nu se va repeta în viitor. Rentabilitatea continuă să manifeste o tendință de scădere, după cum rezultă de altfel din datele înregistrate în cursul PAR.
Tabelul 10
Rentabilitatea
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
Indice (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.10. Investiții și randamentul investițiilor
(59)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a fost în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții în întreaga perioadă luată în considerare.
(60)
Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2009 și 2011, nefiind reprezentativ, astfel cum se explică în considerentul 58 de mai sus.
Tabelul 11
Investițiile și randamentul investițiilor
Indice (2009 = 100)
2009
2010
2011
PAR
Investițiile
100
71
110
99
Randamentul investițiilor
100
3 166
4 647
2 455
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.11. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(61)
Fluxul de numerar, care afectează capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de afaceri a produsului în cauză, a urmat o tendință similară celei a rentabilității. Acesta s-a îmbunătățit în mod semnificativ până în 2011 și a scăzut pe parcursul PAR.
Tabelul 12
Fluxul de numerar
2009
2010
2011
PAR
Flux de numerar
Indice (2009 = 100)
100
288
381
172
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6.12. Salariile
(62)
În timp ce numărul de persoane angajate de industria din Uniune a rămas stabil, salariile au crescut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare.
6.13. Amploarea marjei de dumping
(63)
Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din RPC care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată.
6.14. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(64)
Luând în considerare absența importurilor de dumping la prețuri scăzute din RPC, nivelul relativ ridicat al utilizării capacității și creșterea cotei de piață realizate de industria din Uniune, nivelul de rentabilitate și evoluția pozitivă a anumitor indicatori financiari, se concluzionează că industria din Uniune s-a redresat de pe urma efectelor practicilor de dumping anterioare în cursul perioadei luate în considerare. Acțiunea de recuperare este totuși recentă, observându-se un anumit declin al mai multor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și investițiile pe piața Uniunii în cursul PAR.
7. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(65)
Ancheta a arătat că importurile de produse la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața Uniunii au încetat imediat după instituirea măsurilor inițiale în 2007 și nu au fost prezente în timpul perioadei examinate sau în cursul PAR. Importurile din RPC prezente pe piața Uniunii provin de la singurul producător chinez nu a practicat dumpingul în ancheta inițială. Acest lucru a permis industriei din Uniune să realizeze un nivel ridicat de producție, o creștere a volumului de vânzări, o creștere a prețului mediu de vânzare, a cotei de piață și a rentabilității și să-și îmbunătățească situația financiară generală.
(66)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Având în vedere scăderea consumului și deteriorarea, în cursul PAR, a anumitor indicatori de prejudiciu, astfel cum este descris mai sus, situația industriei din Uniune rămâne vulnerabilă.
E. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(67)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al importurilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(68)
Analiza s-a concentrat pe capacitatea neutilizată în RPC și pe comportamentul exportatorilor chinezi pe piețele țărilor terțe și pe piața Uniunii.
2. Capacitatea disponibilă neutilizată în RPC
(69)
Conform informațiilor colectate și verificate în cursul anchetei, se estimează că în China este disponibilă o capacitate de producție pentru produsul în cauză de aproximativ 100 000 de tone. În plus, există mai mulți producători mici răspândiți în țară, ceea ce face ca această cifră să fie și mai mare.
(70)
Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu există date disponibile care să indice cu precizie procentul neutilizat din această capacitate, care ar putea fi folosit pentru exportul produsului în cauză pe piața Uniunii. Cu toate acestea, ancheta a arătat că singurul producător chinez cooperant are un surplus de capacitate de aproximativ 30 %. Extrapolarea acestor informații la toate societățile chineze ar însemna că, în prezent, în RPC există un surplus de capacitate de peste 30 000 de tone.
(71)
Pe baza celor de mai sus, chiar dacă societățile chineze nu ar funcționa la capacitate maximă, tot ar fi disponibile pentru exportul din RPC 20 000-25 000 de tone de produs în cauză. Având în vedere constatările și concluziile menționate în considerentele 22-44 de mai sus, este evident că, în cazul în care măsurile nu ar fi prelungite, capacitatea neutilizată disponibilă în China va fi direcționată spre exportul către piața Uniunii. Acest potențial volum de export suplimentar ar trebui să fie înțeles în contextul consumul Uniunii de aproximativ 25 000-35 000 de tone în cursul PAR.
3. Exporturile din RPC
(72)
Astfel cum se menționează în considerentul 20 de mai sus, ancheta a arătat că exporturile chineze către țări terțe s-au realizat la prețuri de dumping. În plus, rezultatele reexaminărilor în perspectiva expirării măsurilor, efectuate de autoritățile competente din SUA și din India, au condus la concluzia că măsurile antidumping în vigoare privind persulfații din RPC ar trebui să fie prelungite. În această situație, se preconizează că capacitatea liberă de producție a exportatorilor chinezi va fi folosită în primul rând pentru a fabrica produse destinate exportului către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. Astfel cum se explică în considerentul 32 de mai sus, având în vedere că furnizarea către piețele altor țări terțe, care nu fac obiectul măsurilor, este deja asigurată de către societăți care sunt prezente pe aceste piețe, orice capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC ar putea fi utilizată pentru a exporta produsul în cauză pe piața Uniunii.
(73)
Luând în considerare practicile anterioare de dumping ale exportatorilor din China care au dus la instituirea măsurilor în vigoare și comportamentul lor actual de dumping în țări terțe, se poate concluziona că aceste volume de exporturi către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping.
(74)
Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 23 de mai sus, reamintim faptul că în perioada 1995-2001 au fost instituite măsuri antidumping la exportul de persulfați din RPC. Deoarece aceste măsuri nu au fost prelungite, importurile din RPC au crescut de la mai puțin de 200 de tone în 2001 la aproximativ 10 000 de tone în 2006 și, prin urmare, au acaparat mai mult de 20 % din piața Uniunii.
4. Concluzie
(75)
În consecință, având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, continuarea dumpingului din China către țări terțe, capacitatea limitată a exportatorilor chinezi de a vinde pe alte piețe principale din țări terțe și capacitatea lor de a redirecționa volumele de export către piața din Uniune, se consideră că abrogarea măsurilor ar fragiliza poziția industriei din Uniune pe piața de bază și că prejudiciul suferit ar reapărea din cauza probabilității destul de mari ca importurile din China să se realizeze la prețuri de dumping. Nu există motive să se creadă că îmbunătățirea performanței industriei din Uniune din cauza măsurilor în vigoare s-ar menține sau consolida dacă măsurile ar fi abrogate. Dimpotrivă, există condiții favorabile pentru o schimbare probabilă a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile, iar acest lucru ar putea submina evoluțiile pozitive din piața Uniunii înregistrate în cursul perioadei luate în considerare. Importurile chineze practicate probabil la prețuri de dumping ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei Uniunii, care este încă vulnerabilă, astfel cum se explică în considerentul 66 de mai sus.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(76)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(77)
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
2. Interesul industriei din Uniune
(78)
S-a concluzionat în considerentul 70 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște probabil o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică în general pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.
3. Interesul utilizatorilor
(79)
Niciunul dintre cei 44 de utilizatori contactați nu a răspuns la chestionar și nu a cooperat. Utilizatorii nu au cooperat nici la ancheta inițială. În lipsa interesului din partea utilizatorilor, s-a concluzionat că măsurile nu ar contraveni interesului utilizatorilor ca acestea să fie menținute. În plus, ancheta a arătat că impactul produsului în cauză asupra costurilor produselor în aval este destul de redus și că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor. Ancheta a arătat, de asemenea, că, date fiind natura produsului și numărul mai mare de surse de aprovizionare disponibile pe piață, utilizatorii pot să schimbe furnizorii cu ușurință.
4. Interesul importatorilor
(80)
Niciunul dintre cei 14 importatori contactați nu a răspuns la chestionar și nu a cooperat. Importatorii nu au cooperat nici la ancheta inițială. În lipsa interesului din partea importatorilor, s-a concluzionat că măsurile nu ar contraveni interesului acestora de a menține măsurile. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință din surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special din industria din Uniune, de la exportatorii din SUA și de la exportatorii chinezi care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
5. Concluzii
(81)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(82)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(83)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumiți peroxosulfați (persulfați) originari din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1184/2007, ar trebui menținute.
(84)
Pentru a reduce la minimum riscul de circumvenție datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți producători,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă definitivă antidumping la importurile de peroxosulfați (persulfați), inclusiv pe suflatul de peroximonosulfat de potasiu care intră sub incidența codurilor NC 2833 40 00 și ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Toate celelalte societăți
71,8 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil societăților incluse în categoria „toate celelalte societăți”.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 decembrie 2013.