РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/83 НА КОМИСИЯТА
от 21 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1187/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
Наложените мерки бяха под формата на адвалорно мито със ставка в размер на 39,7 %, с изключение на ставките по отношение на Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) и Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (3) на действащите антидъмпингови мерки в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
(4)
Искането бе подадено от Ajinomoto Foods Europe SAS („заявителя“), единствен производител на мононатриев глутамат в Съюза, представляващ 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза.
(5)
Искането бе основано на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, на 29 ноември 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Паралелно антидъмпингово разследване
(7)
Успоредно с това на същата дата Комисията обяви започването на антидъмпингово разследване в съответствие с член 5 от основния регламент по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия (5).
(8)
В това разследване през август 2014 г. Комисията наложи, с Регламент (ЕС) № 904/2014 (6), временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („регламентът за временните мерки“). Временните мерки бяха наложени за срок от шест месеца.
(9)
Двете паралелни разследвания обхванаха един и същ разследван период (в рамките на преразглеждането) и същия разглеждан период, определен в съображение 10.
5. Разследване
Съответни периоди, обхванати от разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(10)
Разследването относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“) (7).
Страни, засегнати от разследването, и изготвяне на извадка
(11)
Комисията уведоми официално заявителя, производителите износители, вносителите и ползвателите в Съюза, за които се знае, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава износител, за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(12)
Заинтересованите страни получиха възможност да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за започване срокове. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
(13)
С оглед на видимо големия брой китайски производители износители, както и несвързани вносители в Съюза, в известието за започване бе предвидено да бъде изготвена извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(14)
Китайските производители износители бяха приканени да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване, с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на представителна извадка. Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха на Комисията исканата информация, изготвянето на извадка не бе счетено за необходимо.
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(16)
Отзоваха се 14 несвързани вносители. Никое от тези дружества обаче не е внесло мононатриев глутамат от Китай в Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно изготвянето на извадка не бе необходимо.
Въпросници и проверка
(17)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза.
(18)
Бяха изпратени въпросници на двамата китайски производители износители, които заявиха интерес при изготвянето на извадката, на единствения производител от Съюза и на 33-ма установени ползватели в Съюза.
(19)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един търговец и от петима ползватели. Нито един от китайските производители износители не представи отговор на въпросника.
(20)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Производител от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Оповестяване
(21)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които бе основано намерението да се препоръча продължаване на действието на окончателното антидъмпингово мито по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Китай. На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това оповестяване. Техните коментари бяха разгледани и взети предвид в случаите, когато това беше подходящо.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е идентичен с продукта, предмет на първоначалното разследване, а именно мононатриев глутамат (МНГ) с произход от Китай, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00„разглежданият продукт“). МНГ е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Той се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. МНГ се предлага в различни по размер опаковки, които варират от пакети от по 0,5 g до 1 000 kg за разпространение на едро. По-малките пакети са предназначени за продажба на потребителите от търговците на дребно, докато по-големите опаковки от 20 и повече килограма са предназначени за промишления сектор. Освен това съществуват и различни скали на чистота на продукта. Не съществуват обаче разлики в характеристиките на МНГ въз основа на размера на опаковката или степента на чистота.
(23)
МНГ се получава основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
(24)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и в първоначалното разследване, разглежданият продукт и МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатата държава, МНГ, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и МНГ, произвеждан и продаван на пазарите на двете потенциални държави аналог - Тайланд и Индонезия, имат еднакви основни физически, технически и химически характеристики, както и едни и същи основни приложения.
(25)
Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(26)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали изтичането на срока на съществуващите мерки би могло да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(27)
Както е посочено в съображения 18 и 19, въпреки че бяха изпратени въпросници и на двамата китайски производители износители, които заявиха интерес при изготвянето на извадката, нито един от тях не представи отговори на въпросника и нито един от тях не оказа съдействие при разследването. Следователно се наложи да бъдат използвани наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(28)
Китайските органи и неоказалите съдействие китайски производители износители бяха уведомени за прилагането на член 18, параграф 1 от основния регламент и получиха възможност да представят своите коментари. Такива коментари не бяха получени.
(29)
На тази основа в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент констатациите във връзка с вероятността от продължаване на дъмпинга, изложени по-долу, се основават на наличните факти, и по-специално на информацията в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на наличните статистически данни, а именно данни от Евростат и базата данни за китайския износ.
2. Дъмпингов внос през разследвания период в рамките на преразглеждането
а) Държава аналог
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше определена въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика за производителите износители, на които не е предоставен статут за ТДПИ. За тази цел трябваше да бъде избрана трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(31)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва Тайланд или Индонезия като подходящи държави аналог и прикани страните да представят коментари. Тайланд беше използван в първоначалното разследване (8) като подходяща държава аналог. Индонезия беше предложена в настоящото разследване с оглед на факта, че, както е посочено в съображение 7, на същата дата като настоящото разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие бе започнато паралелно антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на МНГ с произход от Индонезия (9). Една заинтересована страна заяви, че Тайланд не е подходяща държава аналог, тъй като оказалият съдействие тайландски производител принадлежи към същата корпоративна група като жалбоподателя. Освен това беше заявено, че на тайландския пазар липсва конкуренция и че продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са главно в малки опаковки за търговия на дребно, докато износът от Китай за Съюза се е осъществявал в насипно състояние или в големи чували за промишлена употреба.
(32)
Комисията потърси информация от повече от петима известни производители на сходния продукт в Тайланд. Само един производител от Тайланд заяви интерес и представи отговор на въпросника. Този производител принадлежи към същата група като заявителя. Противно на твърденията на една заинтересована страна, принадлежността към една и съща група със заявителя не означава непременно, че нормалната стойност не е надеждна. Въпросната заинтересована страна също така не обясни по какъв начин това би могло да повлияе на нормалната стойност на вътрешния пазар на Тайланд. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
(33)
Както е посочено в съображение 24, разследването показа, че МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Тайланд, има еднакви основни технически, физически и химически характеристики, както и еднакви основни крайни приложения с продукта, произвеждан и изнасян от китайските производители износители за Съюза. Освен това производствените процеси в Китай са били сходни с тези на тайландския пазар. На последно място, в Тайланд бе налице значителна конкуренция, с няколко местни производители и внос от други държави извън ЕС, в това число и Китай. Освен това, противно на твърдяното, разследването показа, че продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са били осъществявани както в насипно състояние, така и на дребно. Поради това доводът, че на горните основания Тайланд не е подходящ избор за държава аналог, се отхвърля.
(34)
Индонезийските производители износители се съгласиха техните данни, предоставени в контекста на паралелното разследване, упоменато в съображение 7, да бъдат използвани за целите на настоящото разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Както е посочено в съображение 24, разследването показа, че МНГ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, има еднакви основни технически, физически и химически характеристики и еднакви основни крайни приложения с продуктите, произвеждани и изнасяни от китайските производители износители за Съюза. Освен това, въз основа на наличната информация, производствените процеси в Китай са били сходни с тези на индонезийския пазар. На последно място, в Индонезия бе налице значителна конкуренция, с няколко местни производители и внос от други държави извън ЕС, в това число и Китай. Освен това при разследването беше установено, че продажбите на вътрешния пазар в Индонезия са били осъществявани както в насипно състояние, така и на дребно.
(35)
От гореизложеното следва, че и двете държави - Тайланд и Индонезия, биха били подходящ избор за държава аналог. Тъй като обаче данните, предоставени от индонезийските производители износители, обект на паралелното разследване, бяха много по-подробни от предоставените от единствения оказал съдействие производител в Тайланд, Комисията счете за по-разумно да избере Индонезия като подходяща държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
б) Нормална стойност
(36)
Информацията, получена от оказалите съдействие производители в Индонезия, беше използвана като основа за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Китай.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар за всеки от оказалите съдействие производители в Индонезия е бил представителен по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт към независими клиенти на вътрешния пазар представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар в Индонезия са представителни за всеки от производителите. Комисията също така проучи дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар към независими клиенти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(38)
Тъй като бе установено, че продажбите на вътрешния пазар са направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе изчислена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Експортна цена
(39)
При пълното отсъствие на съдействие от страна на китайските производители износители експортната цена беше изчислена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(40)
Така тя бе установена въз основа на статистическите данни, а именно данни от Евростат, изчислени на базата на среднопретеглена стойност.
г) Сравнение и корекции
(41)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на база цената франко завода. Там, където бе необходимо да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и експортната цена с разликите, отразяващи се върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха внесени корекции за разходите за навло и транспортните разходи, като бяха отчетени упоменатите в съображение 41 от регламента за временните мерки корекции спрямо установената в паралелното разследване нормална стойност на индонезийските производители износители.
(42)
В допълнение една заинтересована страна изказа твърдението, че китайските производители износители имат сравнителни предимства пред тайландските производители, що се отнася до разходната ефективност на производствения процес (вертикална интеграция), развитието на цените на суровините и потреблението на енергия. Тъй като Индонезия беше използвана като държава аналог, този довод не бе от значение. По отношение на Индонезия и както е описано в съображение 34, производствените процеси във връзка с МНГ в Китай са сходни с тези на индонезийския пазар. Следва да се отбележи, че всички производители на МНГ в света използват сходни производствени методи. МНГ се получава главно чрез ферментация на различни източници на захари (царевична скорбяла, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
д) Дъмпингов марж
(43)
Една заинтересована страна заяви, че износът от Китай е бил главно в насипно състояние, докато продажбите на вътрешния пазар в Тайланд са предимно в търговията на дребно. Поради това се твърди, че дъмпинговият марж следва да се изчислява единствено въз основа на продажбите в насипно състояние. Тъй като нито един от китайските производители износители не оказа съдействие, отсъстваше информация за условията на продажба, нивата на търговия или опаковането на китайските експортни продажби.
(44)
Освен това, тъй като Индонезия беше използвана като държава аналог, този довод не бе от значение. Във всеки случай, независимо дали продажбите на дребно са включени или не, във всички случаи при сравнението са установени значителни дъмпингови маржове, както е показано в съображение 47.
(45)
Освен това Комисията изчисли дъмпинговите маржове въз основа на нормалната стойност, установена в държавата аналог. Както е посочено в съображение 47, в резултат на сравнението бяха установени значителни дъмпингови маржове.
(46)
Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент. Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители не бе възможно установяването на продуктовите видове, изнасяни от Китай. Поради това сравнението по продуктов вид не беше възможно. Вместо това се наложи сравнението да се направи въз основа на статистическите данни за експортната цена, както е обяснено в съображения 39 и 40.
(47)
На тази основа бе установено, че среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, във всички случаи е над 25 %.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
а) Предварителни забележки
(48)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше проучена вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и беше направен анализ на следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Китай, производствен капацитет и неоползотворен капацитет в Китай, привлекателност на пазара на Съюза за вноса от Китай.
б) Обем и цени на дъмпинговия внос от Китай
(49)
Въпреки действащите мерки през разглеждания период обемът на вноса от Китай се увеличи с 65 %, при съответно увеличение на пазарния дял с 68 %, както е установено в съображение 81. Въпреки това увеличение в относително изражение обаче, през целия разглеждан период обемите и пазарният дял на китайския внос в абсолютно изражение са останали малки.
(50)
Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители цените на вноса бяха определени въз основа на данни от Евростат. Както е установено в съображение 84, средните цени на вноса от Китай са намалявали постоянно от ФГ 2010/2011 до разследвания период в рамките на преразглеждането (с общо 20 % през разглеждания период) и са били дъмпингови през разследвания период в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че в отсъствието на антидъмпингови мита те ще подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза средно с над 10 %.
в) Производствен капацитет и неоползотворен производствен капацитет в Китай
(51)
Констатациите относно производствения капацитет и неоползотворения капацитет в Китай бяха изведени въз основа на предоставената от заявителя информация. Тъй като тези данни не бяха общественодостъпни, Комисията ги съпостави с други общественодостъпни източници, включително статии от пресата, приложени към досието на разположение за преглед от страна на заинтересованите страни. На тази основа бе установено, че Китай е бил най-големият производител на МНГ в света, като годишният му производствен капацитет и годишният му добив са се увеличили през разглеждания период. През 2012 г. производственият капацитет за МНГ е бил от порядъка на 3,5-4 милиона тона, а производството на МНГ - от порядъка на 2,5-3 милиона тона. Така през 2012 г. неоползотвореният производствен капацитет е бил от порядъка на 600 000-900 000 тона.
(52)
Според същия източник производственият капацитет за МНГ и производството на МНГ в Китай ще нараснат допълнително до 2017 г., тъй като расте търсенето на МНГ в Китай.
(53)
През 2011 г. китайското правителство, чрез Министерството на промишлеността и информационните технологии (МПИТ) на Китай, започна прилагането на обща политика за премахване на остарели и неефикасни производствени технологии, която обхвана 19 ключови сектора в Китай, включително сектора на производството на МНГ. Това доведе до значителен спад в броя на производителите на МНГ в Китай. На тази основа една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет в Китай не се е увеличил. Въз основа на информацията в искането и в статии от пресата в хода на разследването се стигна до заключението, че по-големите дружества са увеличили капацитета си. В резултат на това капацитетът за производство на МНГ в Китай като цяло се е увеличил, поради което твърдението на тази заинтересована страна се отхвърля.
(54)
Освен това, въз основа на предоставената от заявителя информация, запасите от МНГ в Китай устойчиво са нараствали през последните години, достигайки два пъти по-голям обем в сравнение с потреблението на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Една заинтересована страна заяви, че тъй като информацията относно твърденията за излишни запаси не е включена в неповерителното досие, тя не може да бъде проверена от заинтересованите страни и не следва да бъде взета предвид. Освен това беше заявено, че наличието на излишни запаси е слабо вероятно с оглед на намаляването на капацитета от страна на правителството на Китай. В това отношение следва да се отбележи, че въпросната заинтересована страна не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението си. Освен това, както вече беше посочено в съображение 27, нито един китайски производител износител не е оказал съдействие при разследването. Следователно се наложи да бъдат използвани наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Освен това съгласно член 19, параграф 3 от основния регламент Комисията може да не вземе предвид информацията, предоставена на поверителна основа, ако тя не е придружена от съдържателно обобщение с неповерителен характер, но непредставянето на такова обобщение не води до автоматично отхвърляне на предоставената на поверителна основа информация. Въпреки че не бе възможно да се направи проверка на всички елементи, съдържащи се в искането, в това число и на предоставената информация относно запасите в Китай, в този случай предоставената информация все пак бе счетена за разумна и вярна, тъй като тя следваше същата логика като предоставената от заявителя информация, която беше проверена. Освен това, като се има предвид, че общият производствен капацитет в Китай се е увеличил, както е описано в съображение 51, излишните запаси не са единственият елемент в подкрепа на заключението, че китайските производители износители разполагат със значителен неоползотворен капацитет. Освен това Комисията, когато това бе възможно, свери тези данни спрямо други налични източници, като например статии от пресата, и използва тази информация само когато бе убедена, че тя е разумна и достатъчно надеждна. Поради тази причина възражението следва да бъде отхвърлено.
(55)
След оповестяването същата заинтересована страна твърдеше, че Комисията не е основала констатациите си на факти, както се изисква съгласно член 11, параграф 3 от антидъмпинговото споразумение в рамките на СТО (10), а на обикновени презумпции. Същата страна повтори твърденията си относно предполагаемото намаляване на производствения капацитет и неоползотворен капацитет в Китай.
(56)
Както бе посочено в съображение 27 по-горе, нито един от китайските производители износители не оказа съдействие в разследването, поради което Комисията трябваше да базира констатациите си на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Както също бе описано в съображения 29 и 51 по-горе, използвана беше предимно информацията, предоставена от жалбоподателя в заявленията му във връзка с искането, надлежно сверени, доколкото това бе възможно. Тъй като това беше единствената налична надеждна информация, твърдението, че констатациите са били базирани на обикновени презумпции, беше отхвърлено.
(57)
Информацията, предоставена от съответната заинтересована страна, също бе взета предвид. По отношение на наличния капацитет и неоползотворения капацитет в Китай обаче въпросната заинтересована страна предостави противоречива информация. Например, обратно на твърдението ѝ, доказателствата, приложени към нейните изявления, показаха увеличение на капацитета за производство на МНГ в Китай, а не намаляване. Това е в съответствие с констатациите на Комисията, изложени в съображение 53 по-горе. Поради това твърдението на същата страна, че общият капацитет в Китай най-вероятно ще намалее, беше отхвърлено.
(58)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че китайските производители износители разполагат със значителен неоползотворен капацитет, който, както е обяснено в съображения 61 и 62 по-долу, би могъл да бъде използван за осъществяването на значителен допълнителен износ за Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат.
г) Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
През разглеждания период, поради действащите мерки, износът за пазара на Съюза е представлявал само малка част от китайския износ. Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че Съюзът не би бил привлекателен пазар за китайските производители износители, тъй като се очаква търсенето на МНГ в Азия и в други страни с бързо развиващи се икономики, в това число Китай, да нарасне. Същата страна заяви освен това, че тъй като равнищата на цените от Китай към други държави извън ЕС като средни стойности ще са по-високи или подобни на китайските експортни цени за Съюза, китайските производители износители не биха имали стимул да увеличат износа си за пазара на Съюза.
(60)
Макар че разследването установи, че китайските експортни цени за държави извън ЕС като средна стойност са били малко по-високи от експортните цени за Съюза, това би могло да се дължи на факта, че китайските производители износители са намалили своите експортни цени за Съюза поради действащите антидъмпингови мита. Следователно това не дава непременно информация за вероятното равнище на цените, ако се допусне мерките да отпаднат. Тъкмо напротив, като се има предвид равнището на действащите антидъмпингови мита, китайските производители износители ще могат да повишат експортните си цени, като същевременно те остават на дъмпингови равнища и подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
Дори и да се очаква вътрешното потребление в Китай и потреблението в останалата част от Азия и други страни с бързо развиващи се пазари да нарасне, равнището на производствения свръхкапацитет в Китай създава значителен стимул за намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този свръхкапацитет.
(62)
Комисията също така взе под внимание възможността за налагане на мерки срещу китайския износ на МНГ за Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“) след текущото паралелно антидъмпингово и антисубсидийно разследване, провеждано от органите на САЩ срещу Китай по отношение на същия продукт. На 26 ноември 2014 г. органите на САЩ наложиха окончателни антидъмпингови мерки. На четирима китайски производители износители бяха определени индивидуални ставки в размер на 20,09 %, а ставката на остатъчното мито бе определена на 39,03 %. Следователно достъпът до пазара на САЩ за китайския износ вероятно ще бъде ограничен и големи количества МНГ от Китай вероятно ще бъдат пренасочени към пазара на Съюза, по-специално ако същевременно се допусне мерките в Съюза да отпаднат. В това отношение следва да се отбележи, че през 2013 г. за САЩ са били изнесени около 26 600 тона МНГ с произход от Китай, което съответства на значителна част от потреблението на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(63)
Освен това средната цена на промишлеността на Съюза и средната вносна цена на индонезийските производители износители в Съюза, както е установена в паралелното разследване, упоменато в съображения 61 и 80 от регламента за временните мерки, са били по-високи в сравнение със средните цени на китайския внос в Съюза без антидъмпингови мита и в сравнение със средните цени на вноса от КНР за други държави извън ЕС. Поради липсата на съдействие от страна на китайските производители износители този анализ беше основан на наличната информация, т.е. на базата данни за китайския износ. Ценовото поведение на китайските износители показа, че ако се допусне антидъмпинговите мерки да отпаднат, Съюзът ще бъде привлекателен пазар за китайските износители, тъй като те в действителност ще могат да повишат експортните си цени за Съюза.
(64)
Увеличаването на пазарния дял на китайския внос въпреки действащите мерки също показа, че китайските производители износители продължават да проявяват интерес към пазара на Съюза. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища пазарът на Съюза за МНГ в действителност продължава да бъде привлекателен за китайския износ. Този интерес вероятно ще нарасне, в случай че мерките отпаднат.
(65)
След оповестяването гореспоменатата заинтересована страна повтори твърденията си относно нарастващото вътрешно търсене на МНГ в Китай, ниския обем на износа от Китай за Съюза, неговия пазарен дял и по-високите цени на китайския МНГ за други държави извън ЕС в сравнение с цените за Съюза. Заинтересованата страна заяви, че тези елементи не са взети предвид в анализа на Комисията.
(66)
На първо място, твърдението, че динамиката на китайския производствен капацитет и на неоползотворения капацитет, нарастващото вътрешно търсене на МНГ в Китай, ниският обем на износа от Китай за Съюза, неговият пазарен дял, описан в съображение 49, и китайските ценови равнища на пазара на Съюза и на други държави извън ЕС не са били взети под внимание, не е обосновано. Тези елементи в действителност са били анализирани, както е показано по-горе в съображения 49 - 64, и съответните заключения бяха оповестени пред заинтересованите страни. На второ място, заинтересованата страна не представи никакви нови доказателства в подкрепа на твърденията си в допълнение към елементите, установени от Комисията по време на разследването.
(67)
И, на последно място, заинтересованата страна не възрази срещу преценката на Комисията, съдържаща се в съображение 62, че китайският износ би могъл да бъде пренасочен от САЩ за Съюза вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени от органите на САЩ във връзка с износа на МНГ от Китай за САЩ.
(68)
Въпреки това, както вече бе обяснено в съображение 62, трябва да отбележим, че ако се допусне мерките в Съюза да отпаднат, предвид наложените антидъмпингови мерки върху китайския износ на МНГ за САЩ китайският износ вероятно ще бъде пренасочен към пазара на Съюза.
(69)
Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(70)
Направеният по-горе анализ показа, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. С оглед на констатациите относно значителния неоползотворен производствен капацитет в Китай и вероятността износът да бъде пренасочен към пазара на Съюза в значителни количества и при дъмпингови цени, Комисията стигна до заключението, че има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(71)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(72)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(73)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Китай и други държави извън ЕС, въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от индонезийските производители износители, засегнати от паралелното антидъмпингово разследване, упоменато в съображение 7.
(74)
Една заинтересована страна заяви, че съответните кодове по КН в данните на Евростат обхващат и други продукти, различни от разглеждания продукт, поради което обемът на вноса от Китай вероятно включва и глутаминовата киселина и нейните соли. Въпреки това, тъй като данните за вноса са получени от Евростат по ТАРИК (интегрираната тарифа на Европейския съюз) на ниво код, те се отнасят само за разглеждания продукт и това твърдение беше отхвърлено.
(75)
Същата заинтересована страна заяви, че не целият МНГ, произвеждан в Китай и изнасян за Съюза, има степента на чистота, изисквана в Съюза за добавките в храните, и зададе въпроса дали това е съответно отразено в обема на вноса от Китай. Както бе посочено в съображение 22, всички видове МНГ, независимо от тяхното равнище на чистота, попадат в обхвата на настоящото разследване и поради това твърдението бе отхвърлено.
(76)
На тази основа потреблението в Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление в Съюза (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(77)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се е дължало предимно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 100). През същия период общият обем на вноса е останал на сходно равнище. Нарастването на потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения общ обем на вноса, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, през разследвания период в рамките на преразглеждането, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 88).
(78)
Една заинтересована страна заяви, че описанието на развитието на потреблението е непълно, тъй като не взема предвид факта, че виетнамският внос на МНГ е бил заменен с внос от Индонезия и че поради това ползвателите вече не очакват по-нататъшно увеличение на цените и намаляват запасите си. Ако е истина, че вносът на МНГ от други държави извън ЕС, включително от Виетнам, е намалял през разглеждания период, а този от Индонезия се е увеличил, това не засяга развитието на общото потребление в Съюза като такова. По същия начин последиците от развитието на вносните потоци и евентуалната реакция на икономическите оператори, като например ползвателите, на тези развития, са без значение за развитието на потреблението като такова. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(79)
Обемът и пазарният дял на вноса от Китай бяха установени въз основа на данни от Евростат и данните, предоставени от индонезийските производители износители, обект на паралелното антидъмпингово разследване, упоменато в съображение 7.
(80)
Обемът на вноса в Съюза от засегнатата държава и неговият пазарен дял са се променяли, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса и пазарен дял
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял (индекс)
100
57
136
168
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(81)
Обемът на вноса от Китай е намалял между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но е нараснал значително през ФГ 2012/2013 г. и отново през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло обемът на вноса от Китай се е увеличил с 65 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял е следвал сходна тенденция, като първоначално е намалял между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 г., след което значително се е увеличил до разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период пазарният дял се е увеличил с 68 %. Въпреки това увеличение в относителни стойности, както обемът, така и пазарният дял на китайския внос в абсолютни стойности са останали на ниско ниво през разглеждания период.
б) Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(82)
Цените на вноса бяха установени въз основа на данни от Евростат.
(83)
Таблицата по-долу показва средната цена на вноса от Китай:
Таблица 3
Цени на вноса
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Китай
Средна цена (EUR/t) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
(84)
Средните цени на вноса от Китай са намалявали постоянно между ФГ 2010/2011 и разследвания период в рамките на преразглеждането и, като цяло, с 20 % през разглеждания период.
(85)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период в рамките на преразглеждането, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
експортната цена, установена на базата на статистическите данни за вноса, с които разполага Комисията, и по-специално Евростат, изчислени на базата на среднопретеглената стойност, с необходимите корекции, като се добавят митата, антидъмпинговите мита и разходите след вноса.
(86)
Резултатът от сравнението не показа подбиване на цените на промишлеността на Съюза от вноса от Китай на пазара на Съюза. След приспадането на ефекта от антидъмпинговите мита обаче маржът на подбиване достигна ниво от над 10 %.
3. Внос от Индонезия
а) Обем и пазарен дял на вноса от Индонезия
(87)
Комисията установи обема на вноса от Индонезия въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от индонезийските производители износители в паралелното разследване, упоменато в съображение 7.
(88)
Вносът в Съюза от Индонезия и пазарният дял са се променяли, както следва:
Таблица 4
Обем на вноса и пазарен дял
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индонезия
Обем (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял (индекс)
100
126
227
287
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(89)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 на 24 385 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(90)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
б) Цени на вноса от Индонезия
(91)
Комисията установи цените на вноса въз основа на данни от Евростат и данни, предоставени от включените в извадката индонезийски производители износители в паралелното разследване, упоменато в съображение 7.
(92)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 5
Цена на вноса
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Индонезия
Средна цена (EUR/t)
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(93)
Средната цена на вноса на МНГ от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и, допълнително, през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните цени на вноса на МНГ от Индонезия като цяло са се понижили с 8 % през разглеждания период.
4. Внос от други държави извън ЕС, които не са предмет на мерките
(94)
Обемът, пазарният дял и цените на вноса от други държави извън ЕС са се променяли, както следва:
Таблица 6
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял (индекс)
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял (индекс)
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял (индекс)
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял (индекс)
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял (индекс)
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(95)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането, или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период в рамките на преразглеждането пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(96)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Китай и Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(97)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 7 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(98)
Общият обем на вноса, включително от Китай и Индонезия, се е променял, както следва:
Таблица 7
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
а) Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(100)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на производството
(индекс)
100
95
107
91
Производствен капацитет
(индекс)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета
(индекс)
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(101)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е увеличило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, а най-ниското си равнище е достигнало през разследвания период в рамките на преразглеждането. Разследването показа, че колебанията са настъпили основно вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). През разследвания период в рамките на преразглеждането времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло през разглеждания период обемът на производството е намалял с 9 %.
(102)
Една от страните изказа твърдението, че обемът на производството и равнището на оползотворяване на капацитета са намалели едва след като са нараснали значително в периода преди разглеждания период. На тази основа страната заяви, че следователно низходящата тенденция на тези фактори не показва вреда. При установяването на тенденциите на различните показатели за вреда Комисията основа своята оценка на разглеждания период, който беше определен при започването на разследването. Разглежданият период се състои от разследвания период в рамките на преразглеждането и трите предходни финансови години, което съответства на установената практика. Самият факт, че някои показатели за вредата показват по-високи стойности преди разглеждания период, не е достатъчна причина за отклонение от тази практика. Следователно могат да бъдат взети предвид само тенденциите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(103)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(104)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет оползотворяването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, а после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло равнището на оползотворяване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
б) Обем на продажбите и пазарен дял
(105)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите в Съюза (индекс)
100
84
85
83
Пазарен дял
(индекс)
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и отговори на въпросника/данни, предоставени от индонезийските производители износители.
(106)
Обемът на продажбите на МНГ от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с паралелния спад в потреблението и увеличението на вноса главно от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на индонезийския и китайския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили. По подобен начин вносът и пазарният дял на Китай са се увеличавали през разглеждания период, въпреки че са останали на ниски нива през този период.
в) Растеж
(107)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
г) Заетост и производителност
(108)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Брой на наетите лица
(индекс)
100
103
107
108
Производителност (единица/служител)
(индекс)
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(109)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, с общо 8 %. Това увеличение се е дължало главно на поглъщането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на производителя от Съюза.
(110)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 8 в съображение 100.
6. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(111)
Дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил значително над нивото de minimis, докато обемът на вноса от Китай е останал на ниско ниво през целия разглеждан период. В случай че мерките бъдат отменени, обаче, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително, като се имат предвид увеличаването на обема и намаляването на цените на вноса от Китай и очакваното развитие на вноса от Китай, ако се допусне мерките да отпаднат. Успоредно с това, в рамките на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, упоменато в съображение 7, бяха установени значителни дъмпингови маржове за оказалите съдействие производители износители от Индонезия, които са постигнали значително увеличение на своите дялове на пазара на Съюза през разглеждания период.
(112)
Както е упоменато в съображение 124, промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от последиците от причиняващия вреда предишен дъмпинг, упражняван от вноса на МНГ с произход от Китай. Тъй като дъмпинговият внос от Индонезия се е увеличил значително през разглеждания период и тъй като беше установено, че той е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза (12), може да се направи заключението, че процесът на възстановяване е спрял и състоянието на промишлеността отново е започнало да се влошава.
а) Цени и фактори, влияещи върху цените
(113)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период в рамките на преразглеждането. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането.
(115)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
(116)
Една от заинтересованите страни поиска от Комисията да проучи дали е възможно потенциалното включване на вторичните продукти в производствените разходи на промишлеността на Съюза да е довело до изкуствено повишаване на средните производствени разходи на промишлеността на Съюза. Разследването установи, че страничните продукти са разпределени правилно и по никакъв начин не водят до изкривяване на констатациите по отношение на вредата. Поради това твърдението беше отхвърлено.
б) Разходи за труд
(117)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(118)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това би могло да се обясни главно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза за подобряване на работата на нейните работници и служители с цел оптимизиране на производствения процес.
в) Запаси
(119)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(120)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се увеличили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период в рамките на преразглеждането крайните запаси отново са намалели, главно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(121)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период те са се увеличили с 56 %. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период в рамките на преразглеждането трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
г) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(122)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(123)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е достигнала отрицателни стойности. През разследвания период в рамките на преразглеждането тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите. Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни стойности от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % през разглеждания период.
(124)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била рентабилна в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(125)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява негативната тенденция в развитието на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(126)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната неблагоприятно.
д) Заключение относно вредата
(127)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция. През разглеждания период обемът на производството и оползотворяването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато в същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, е намаляла, достигайки отрицателни стойности през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период в рамките на преразглеждането. Сходни негативни тенденции са били наблюдавани по отношение на развитието на нетния паричен поток и на възвръщаемостта на инвестициите.
(128)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да се обясни с поглъщането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на производителя от Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции обаче не изключват наличието на вреда.
(129)
Една заинтересована страна по процедурата заяви, че наличието на негативна тенденция по отношение на развитието само на някои от показателите за вреда не е достатъчно, за да се заключи, че е налице съществена вреда. Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент не се изисква всички показатели за вреда да показват негативна тенденция на развитие, но състоянието на промишлеността на Съюза трябва да се анализира въз основа на оценка на развитието на всички показатели за вреда, взети заедно. В конкретния случай почти всички показатели за вреда показват негативна тенденция на развитие, включително основни показатели, като обем на продажбите и производството, пазарен дял, средни продажни цени и рентабилност.
(130)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ ИЛИ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(131)
Както е посочено в съображения 99 - 130, през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. През целия разглеждан период китайският внос е присъствал на пазара на Съюза само в ограничени количества, докато през същия период обемът на вноса и пазарният дял на Индонезия са нараснали почти тройно. В паралелното разследване относно вноса на МНГ от Индонезия, посочено в съображение 7, се стигна до заключението, че вносът от Индонезия е дъмпингов и причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза, докато вносът от Китай, поради ниския си обем и цени, не е допринесъл за тази вреда (13). В същото време, както е посочено в съображения 48 и 70, разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е осъществяван на дъмпингови цени и ако се допусне мерките да отпаднат, има вероятност дъмпингът да продължи.
2. Въздействие на прогнозния обем на вноса от Китай и на цените, в случай че мерките бъдат отменени
(132)
Комисията оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне действащите мерки да отпаднат, и по-специално потенциалното въздействие на износа от Китай върху пазара и промишлеността на Съюза, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
(133)
Анализът беше съсредоточен върху неоползотворения капацитет на китайските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза и ценовото поведение на китайските производители в Съюза. На последно място, бяха взети предвид и антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на МНГ от Индонезия.
(134)
Както е посочено в съображение 51, общият неоползотворен капацитет за производство на МНГ в Китай беше оценен на около 600 000-900 000 тона през 2012 г. Тази сума значително надвишава общото потребление на Съюза на МНГ през същия период.
(135)
Разумно е да се очаква, че вследствие привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 59 - 64, в случай че мерките бъдат отменени, този неоползотворен капацитет най-вероятно поне отчасти ще бъде пренасочен към пазара на Съюза.
(136)
Както се споменава в съображение 50 по-горе, в отсъствието на антидъмпингови мита цените на вноса от Китай ще подбиват продажните цени на Съюза средно с над 10 %. Те също така ще бъдат по-ниски от цените на индонезийския внос. На тази основа се стигна до заключението, че в отсъствието на мерки китайските производители износители вероятно ще увеличат ценовия натиск върху пазара на Съюза и по този начин ще задълбочат съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че при паралелното антидъмпингово разследване стана ясно, че вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период.
(137)
Както бе посочено в съображение 60, ако се допусне мерките да отпаднат, цените на вноса от Китай могат да се повишат. Като се имат предвид обаче значителните маржове на подбиване на цените, установени при приспадането на антидъмпинговите мита, дори китайските вносни цени да се увеличат, е налице марж, който ще позволи на китайските износители да ги задържат на нива под равнището на цените на промишлеността на Съюза, което най-вероятно ще им позволи да придобият нови пазарни дялове на пазара на Съюза. Ако това се случи, промишлеността на Съюза ще претърпи непосредствен спад в продажбите и в продажните си цени.
(138)
На последно място, с оглед на паралелното разследване срещу Индонезия и съответните мерки по отношение на вноса на МНГ от тази държава, се очаква промишлеността на Съюза да съумее да се възстанови от понесената съществена вреда. Този процес на възстановяване би бил застрашен, ако вносът от Китай бъде подновен в значителни количества и на дъмпингови цени, в случай че се допусне мерките да отпаднат.
3. Коментари, получени след оповестяването
(139)
Вследствие оповестяването една от заинтересованите страни изказа твърдението, че запазването на мерките няма да подобри положението на производителя от Съюза, тъй като неговото влошаване е причинено главно от фактори, различни от вноса на МНГ от Китай. Тази страна изтъкна аргумента, че тези фактори са по-специално въздействието на инвестиционната политика на промишлеността на Съюза върху нейната рентабилност, нарастването на разходите за труд и неефективното според нея използване на ресурсите. Беше изказано твърдението, че въздействието на тези фактори не е било взето под внимание в достатъчна степен при оценяването на общото състояние на промишлеността на Съюза.
(140)
Следва да се отбележи, че въпросната заинтересована страна не предостави нова информация или доказателства в подкрепа на тези твърдения.
(141)
По отношение на инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, тази страна не обясни до каква степен тези инвестиции може да са оказали влияние върху рентабилността. Както е описано в съображение 124, направените от промишлеността на Съюза инвестиции са били базирани на разумни стопански решения и не могат да се считат за неоправдани. Освен това инвестиционните разходи са амортизирани с течение на времето и като такива не са оказали значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(142)
Що се отнася до увеличаването на разходите за труд, въпреки че не могат да бъдат дадени точни данни поради съображения за поверителност, разследването показа, че въздействието на това увеличение върху общите разходи за производство не е значително.
(143)
По отношение на неефективното използване на ресурсите тази страна не успя да уточни естеството на твърдяната неефикасност и разследването не установи наличие на потенциална неефективност на промишлеността на Съюза.
(144)
Въз основа на това тези твърдения бяха отхвърлени.
4. Заключение
(145)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на неоползотворен капацитет, привлекателността на пазара на Съюза и очакваните равнища на цените на китайския внос, се счита, че отмяната на мерките би довела, по всяка вероятност, до повторно възникване на вреда и допълнително влошаване на състоянието на вече понеслата вреда промишленост на Съюза поради вероятното нарастване на вноса от Китай, извършван на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията проучи дали продължаването на действието на действащите антидъмпингови мерки спрямо Китай би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(147)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(148)
Въз основа на това Комисията проучи дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга и вредата, не са налице наложителни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че продължаването на действието на мерките не е в интерес на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(149)
Разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Както бе посочено в съображение 131, съществената вреда е била причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Разследването също така установи, че има вероятност от повторно възникване на съществена вреда, в случай че се допусне мерките по отношение на китайския внос да отпаднат. По-специално възстановяването на промишлеността на Съюза от нанесената от вноса от Индонезия вреда, очаквано като следствие от налагането на антидъмпингови мерки по отношение на тази държава, вероятно ще бъде застрашено, в случай че се допусне вносът на МНГ от КНР отново да навлезе на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(150)
В случай че действието на мерките бъде продължено, се очаква промишлеността на Съюза да бъде в състояние да се възползва изцяло от последиците от мерките, наложени в контекста на успоредното разследване по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, т.е. тя ще се възстанови от понесената съществена вреда. В крайна сметка тя би следвало да съумее да подобри рентабилността си.
(151)
Поради това бе направено заключението, че запазването на действащите мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносители/търговци
(152)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване. Никое от тези дружества обаче не е внесло мононатриев глутамат от Китай в Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(153)
В хода на разследването заяви интерес един търговец от ЕС, участващ в препродажбата на МНГ в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал МНГ главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители. Търговецът не е закупувал МНГ с произход от Китай, а от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това бе счетено, че действащите мерки по отношение на вноса на МНГ от Китай не са имали значително отрицателно въздействие върху положението на този търговец.
3. Интерес на ползвателите
(154)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който МНГ се използва в производството на смески от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(155)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и едно - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
а) Сектор за производство на храни и напитки
(156)
Разследването показа, че МНГ е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи МНГ, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(157)
Само един от четиримата оказали съдействие ползватели е внасял МНГ от Китай. Това оказало съдействие дружество е закупувало МНГ от промишлеността на Съюза и е внесло около 40 % от общото си закупено количество МНГ от Китай. Дейността, свързана с продукти, включващи МНГ, е представлявала около една трета от цялата му дейност. Беше установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е било рентабилно.
(158)
Останалите три дружества не са внасяли МНГ с произход от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането. Две от тях са извършвали относително незначителна дейност във връзка с МНГ в сравнение с дейността им като цяло. Освен това според предоставената информация през разследвания период в рамките на преразглеждането тези две дружества са били рентабилни. Що се отнася до третото дружество, въпреки че неговата дейност, свързана с продукти, включващи МНГ, е представлявала около една трета от общата му дейност, беше установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е било рентабилно.
б) Нехранителен сектор
(159)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. МНГ е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е закупувало МНГ главно от промишлеността на Съюза. То също така е внасяло МНГ от други държави извън ЕС, но не и от Китай. С продукти, съдържащи МНГ, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба [между 5 и 10 %] през разследвания период.
(160)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (14), МНГ вероятно ще бъде използван в увеличени количества като заместител на фосфатите и другите фосфорни съединения в производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар. По-специално страната заяви, че равнището на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на МНГ от Китай ще попречи на вноса от КНР да навлезе на пазара на Съюза и че следователно съществува риск от липса на доставки в Съюза. Дружеството също така заяви, че тъй като са в сила и мерки по отношение на вноса на МНГ от Индонезия, ще се стигне до липса на алтернативни източници на снабдяване.
(161)
Този ползвател твърдеше също, че промишлеността на Съюза ще извлече ползи от очакваното увеличение на потреблението на МНГ и също ще увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза. От друга страна ползвателят твърдеше, че промишлеността на Съюза няма да разполага с достатъчно капацитет, за да удовлетвори увеличеното търсене на пазара на Съюза.
(162)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на снабдяване, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(163)
След оповестяването същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че търсенето на МНГ ще се увеличи значително в Съюза поради забраната на фосфатите и че промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да удовлетвори това растящо търсене в Съюза. При все това въпросната страна не предостави каквато и да било нова информация или доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението бе отхвърлено.
(164)
Що се отнася до алтернативните източници на снабдяване, през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен и е отбелязал спад само заради нелоялните цени на вноса от Индонезия. Очаква се, че налагането на мита върху вноса на МНГ от Индонезия в паралелното разследване ще даде възможност на други държави извън ЕС да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Ако мерките по отношение на Китай бъдат отменени, очакваният ефект от антидъмпинговите мита срещу Индонезия ще бъде застрашен, тъй като вносът от Китай вероятно ще навлезе на пазара на Съюза в значително увеличени количества, на дъмпингови цени, които подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (както бе установено в съображения 149 - 151 по-горе).
(165)
След оповестяването посочената по-горе заинтересована страна отново изказа твърдението, че не съществуват реални алтернативни източници на снабдяване, тъй като производителите на пазарите на другите държави извън ЕС принадлежат към една и съща група с промишлеността на Съюза.
(166)
Както е посочено в съображения 94 и 95 по-горе, в няколко държави извън ЕС съществуват алтернативни източници на снабдяване с МНГ, като например, наред с други, Бразилия, Република Корея и Виетнам. През разследвания период в рамките на преразглеждането пазарният дял на вноса от държави извън ЕС, различни от Китай и Индонезия, е представлявал само една четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Ако действието на мерките по отношение на вноса от Китай бъде продължено, би трябвало вносът от други държави извън ЕС да може да покрие поне частично потребностите на ползвателите на МНГ, при съответен пазарен дял на равнището от ФГ 2010/2011 или по-голям. Освен това, според наличната информация на разположение на страните в неповерителната преписка, тези алтернативни източници са собственост или на независими дружества/групи от дружества от Ajinomoto Group, или на тази група. Във всеки случай, дори и тези алтернативни източници да са собственост на Ajinomoto Group, няма индикации, че те няма да снабдяват пазара на Съюза при справедливи условия. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(167)
Същата заинтересована страна също така заяви, че промишлеността на Съюза е имала господстващо положение и че ще се стигне до липса на конкуренция на пазара на Съюза. Според нея продължаването на действието на мерките по отношение на китайския МНГ допълнително ще укрепи позицията на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(168)
Разследването ясно показа, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза и е загубила част от своя пазарен дял, по-специално в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(169)
След оповестяването заинтересованата страна заяви, че не би било в интерес на Съюза ползвателите в Съюза да трябва да разчитат на промишлеността на Съюза и че следва да има достатъчно алтернативни източници на снабдяване. В подкрепа на това твърдение заинтересованата страна отбеляза, че спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се е дължал основно на намаляването на обема на производството на промишлеността на Съюза.
(170)
Както бе посочено в съображение 100 по-горе, производството е намаляло с 5 % между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през същия период потреблението е намаляло с 13 % (вж. съображения 76 и 78). През ФГ 2011/2012 оползотворяването на капацитета е било с 5 % под равнището си от ФГ 2010/2011 г., което означава, че през ФГ 2011/2012 е съществувал резерв от неоползотворен капацитет. Поради това производството на промишлеността на Съюза не може да се счита за фактор, оказал въздействие за намаляването на потреблението през ФГ 2011/2012. Във всеки случай, както беше посочено в съображение 166 по-горе, в други държави извън ЕС съществуват алтернативни източници на снабдяване. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(171)
Въз основа на това и по-специално на факта, че мерките по отношение на Китай не изглежда да са оказали значителни неблагоприятни последици за оказалите съдействие ползватели, Комисията стигна до заключението, че ако действието на мерките бъде продължено, въздействието върху икономическото състояние на тези оператори вероятно няма да бъде значително.
4. Интерес на доставчиците
(172)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Двама от тези доставчици оспориха това заключение, като заявиха, че отпадането на промишлеността на Съюза би имало значително въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те заявиха, че едно евентуално спиране на производството на МНГ на Съюза би имало отрицателно въздействие върху цялостната им дейност, тъй като предприятията за производство на захарни изделия не могат да не произвеждат известно количество захар, сиропи и меласи, на които промишлеността на Съюза е основен купувач. Ако захарта в такива форми остане непродадена, това ще накърни ефективността на въпросното предприятие като цяло.
(173)
Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с никакви доказателства и поради това бяха отхвърлени.
5. Други аргументи
(174)
Една от заинтересованите страни изказа твърдението, че въздействието на действащите мерки по отношение на Китай следва да бъде оценено кумулативно с въздействието на мерките, наложени върху вноса на МНГ с произход от Индонезия.
(175)
Въздействието на мерките за ползвателите бе анализирано в контекста на наличието на алтернативни източници на снабдяване. Този анализ показа, че в действителност редица държави извън ЕС имат потенциал за извършване на износ на МНГ за Съюза. Тези държави извън ЕС в действителност са присъствали на пазара на Съюза преди навлизането на дъмпинговия внос от Индонезия в Съюза в увеличени количества.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(176)
С оглед на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, действието на настоящите антидъмпингови мерки срещу Китай да не бъде продължено.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(177)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаване на действието на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след настоящото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(178)
От гореизложеното следва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент действието на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на МНГ с произход от Китай, наложени с Регламент (ЕО) № 1187/2008, трябва да бъде продължено.
(179)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията. Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(180)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd и Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Всички други дружества
39,7
A999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2015 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/83 AL COMISIEI
din 21 ianuarie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de glutamat monosodic provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).
(2)
Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem fixate la 39,7 %. Fac excepție taxele fixate pentru Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) și Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(3)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(4)
Cererea a fost depusă de Ajinomoto Foods Europe SAS (denumit în continuare „solicitantul”), singurul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală de glutamat monosodic a Uniunii.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(6)
Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 29 noiembrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta antidumping paralelă
(7)
În paralel, în aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia (5).
(8)
În cadrul acestei anchete, în august 2014, Comisia a instituit, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 904/2014 (6), o taxă antidumping provizorie la importurile de glutamat monosodic provenind din Indonezia (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”). Măsurile provizorii au fost instituite pentru o perioadă de șase luni.
(9)
Cele două anchete paralele au acoperit aceeași perioadă a anchetei (de reexaminare) și aceeași perioadă luată în considerare, astfel cum sunt definite în considerentul 10.
5. Ancheta
Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(10)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”) (7).
Părțile vizate de anchetă și eșantionarea
(11)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii din Uniune cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(12)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(13)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(14)
În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere faptul că numai doi producători-exportatori din China au oferit Comisiei informațiile solicitate, eșantionarea nu a fost considerată necesară.
(15)
Pentru a oferi Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, Comisia a invitat toți importatorii neafiliați să se facă cunoscuți și să furnizeze informațiile precizate în avizul de deschidere.
(16)
Paisprezece importatori neafiliați au acționat în consecință. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat glutamat monosodic (MSG) din China în Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.
Chestionarele și verificarea
(17)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii.
(18)
Au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, unicului producător din Uniune și celor 33 de utilizatori identificați în Uniune.
(19)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unui operator comercial, precum și din partea a cinci utilizatori. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a furnizat un răspuns la chestionar.
(20)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producător din Uniune
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Niçaise, Franța
Utilizatori
-
AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos
-
Unilever, Rotterdam, Țările de Jos
Comunicarea informațiilor
(21)
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționa să se recomande menținerea taxei antidumping definitive la importurile de glutamat monosodic provenind din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări a informațiilor. Observațiile acestora au fost analizate și luate în considerare, după caz.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(22)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume glutamatul monosodic („MSG”) provenind din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). MSG-ul este un aditiv alimentar și se folosește în principal ca potențiator de arome în supe, ciorbe, mâncăruri pe bază de carne și pește, în amestecurile de condimente și în alimentele gata preparate. MSG-ul este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții. Este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diverse mărimi. MSG-ul este disponibil în pachete de diferite dimensiuni: de la pachete pentru larg consum de 0,5 grame până la saci vrac de 1 000 de kilograme. Pachetele de dimensiuni mai mici se vând prin intermediul comercianților cu amănuntul către consumatorii particulari, iar cele de dimensiuni mai mari, de 20 de kilograme și peste, sunt destinate utilizatorilor industriali. În plus, există diferite grade de puritate. Cu toate acestea, nu există diferențe în caracteristicile glutamatului monosodic în funcție de dimensiunea pachetului sau de gradul de puritate.
(23)
MSG-ul este obținut în principal prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).
(24)
Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și MSG-ul fabricat și vândut pe piața internă din țara în cauză, MSG-ul fabricat și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii și cel fabricat și vândut pe piețele a două țări analoage (Thailanda și Indonezia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază.
(25)
În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(26)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să ducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.
(27)
Astfel cum s-a arătat în considerentele 18 și 19, deși au fost trimise chestionare ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul exercițiului de eșantionare, niciunul dintre aceștia nu a trimis un răspuns la chestionar și nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, au trebuit utilizate datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(28)
Autoritățile chineze și producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat la anchetă au fost informați cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și au avut posibilitatea de a formula observații. Nu s-au primit observații.
(29)
Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea unei continuări a dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în special, informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile disponibile, și anume cele provenind de la Eurostat și din baza chineză de date privind exporturile.
2. Dumpingul importurilor în perioada anchetei de reexaminare
(a) Țară analoagă
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP. În acest scop, a trebuit selectată o țară terță cu economie de piață („țara analoagă”).
(31)
În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să selecteze Thailanda sau Indonezia ca posibile țări analoage adecvate și a invitat părțile să își prezinte observațiile. În ancheta inițială (8), țara analoagă adecvată utilizată a fost Thailanda. Indonezia a fost propusă în cadrul anchetei actuale întrucât, astfel cum s-a arătat în considerentul 7, o anchetă antidumping paralelă privind importurile în Uniune de glutamat monosodic provenind din Indonezia a fost inițiată în aceeași zi ca și actuala anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (9). O parte interesată a afirmat că Thailanda nu este o țară analoagă adecvată, deoarece producătorul thailandez cooperant face parte din același grup de societăți ca și solicitantul. În plus, s-a afirmat că pe piața thailandeză nu există concurență și că vânzările interne din Thailanda se efectuează mai ales în ambalaje mici, la nivelul comerțului cu amănuntul, în timp ce exporturile din China către Uniune s-ar efectua în saci mari sau în vrac pentru uz industrial.
(32)
Comisia a solicitat informații de la peste cinci producători cunoscuți ai produsului similar din Thailanda. Un singur producător din Thailanda s-a manifestat și a prezentat un răspuns la chestionar. Acest producător făcea parte din același grup ca și solicitantul. Spre deosebire de ceea ce s-a afirmat de către o parte interesată, apartenența la același grup ca și solicitantul nu implică în mod automat o lipsă de fiabilitate a valorii normale. De altfel, partea interesată în cauză nu a explicat modul în care relația ar fi putut avea un impact asupra valorii normale pe piața internă din Thailanda. Prin urmare, acest argument ar trebui respins.
(33)
Astfel cum s-a stabilit în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Thailanda are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. În plus, procesele de producție în China sunt similare cu cele de pe piața thailandeză. În fine, în Thailanda există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, spre deosebire de ceea ce s-a susținut, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Thailanda se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul. Prin urmare, argumentul conform căruia Thailanda nu reprezintă o alegere adecvată ca țară analoagă pentru motivele respective ar trebui respins.
(34)
Producătorii-exportatori indonezieni au fost de acord cu utilizarea datelor lor, furnizate în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 7, în scopul desfășurării prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării. Astfel cum s-a arătat în considerentul 24, ancheta a demonstrat că glutamatul monosodic produs și vândut pe piața internă din Indonezia are aceleași proprietăți tehnice, fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază ca și produsul fabricat și exportat de către producătorii-exportatori chinezi în Uniune. Mai mult decât atât, pe baza informațiilor disponibile, procesele de producție din China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. În cele din urmă, în Indonezia există o concurență considerabilă, dată de numărul mare de producători interni și de importuri din alte țări terțe, inclusiv din China. De asemenea, ancheta a arătat că vânzările pe piața internă din Indonezia se fac atât în vrac, cât și cu amănuntul.
(35)
Rezultă din cele de mai sus că ambele țări, Thailanda și Indonezia, puteau fi selectate ca țări analoage adecvate. Cu toate acestea, dat fiind că informațiile furnizate de producătorii-exportatori indonezieni, care fac obiectul anchetei paralele, sunt mult mai detaliate decât cele furnizate de unicul producător cooperant din Thailanda, Comisia a considerat că este mai rezonabil să selecteze Indonezia ca țară analoagă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(b) Valoarea normală
(36)
Informațiile primite de la producătorii cooperanți din Indonezia au fost utilizate ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori din China.
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne pentru fiecare dintre producătorii cooperanți din Indonezia a fost reprezentativ în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Vânzările pe piața internă au fost considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar către clienți independenți de pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a constatat că vânzările pe piața internă din Indonezia au fost reprezentative pentru fiecare dintre producători. Apoi, s-a examinat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.
(38)
Deoarece s-a constatat că vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale obișnuite, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(c) Prețul de export
(39)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(40)
Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza statisticilor, și anume a statisticilor Eurostat, fiind calculat ca medie ponderată.
(d) Comparație și ajustări
(41)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări în ceea ce privește costurile de navlu și transport, ținând seama de ajustările valorii normale a producătorilor-exportatori indonezieni, astfel cum a fost stabilit în cadrul anchetei paralele menționate în considerentul 41 din regulamentul provizoriu.
(42)
În plus, o parte interesată a susținut că producătorii-exportatori chinezi dețin avantaje de cost comparative față de producătorii thailandezi în ceea ce privește procesul de producție (integrare pe verticală), evoluția prețurilor materiilor prime și consumul de energie. Întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În ceea ce privește Indonezia și astfel cum se descrie în considerentul 34, procesele de producție de MSG în China sunt similare cu cele de pe piața indoneziană. Trebuie remarcat faptul că toți producătorii de MSG din lume utilizează metode de producție similare. MSG-ul este obținut prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).
(e) Marja de dumping
(43)
O parte interesată a susținut că exporturile din China se fac în principal în vrac, în timp ce vânzările interne din Thailanda se fac în principal cu amănuntul. Prin urmare, s-a susținut că marja de dumping ar trebui să fie calculată exclusiv pe baza vânzărilor în vrac. Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat, nu există informații disponibile cu privire la condițiile de vânzare, nivelul schimburilor comerciale sau ambalarea produselor exportate din China.
(44)
Mai mult, întrucât Indonezia a fost utilizată ca țară analoagă, acest argument este lipsit de pertinență. În orice caz, indiferent dacă vânzările cu amănuntul au fost incluse sau nu, comparația a arătat în toate cazurile existența unor marje de dumping semnificative, astfel cum se arată în considerentul 47.
(45)
În plus, Comisia a calculat marjele de dumping pe baza valorii normale stabilite pentru țara analoagă. Comparația a arătat existența unor importante marje de dumping, astfel cum se arată în considerentul 47.
(46)
Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu au putut fi determinate tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut efectua o comparație pe tipuri de produs. În schimb, comparația a trebuit să fie efectuată pe baza datelor statistice privind prețul de export, astfel cum se explică în considerentele 39 și 40.
(47)
Pe această bază, marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, a fost de peste 25 % în toate cazurile.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(a) Observație preliminară
(48)
În urma constatării existenței unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare, a fost investigată probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor și au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China; atractivitatea pieței din Uniune pentru importurile din China.
(b) Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
(49)
În pofida măsurilor în vigoare, volumul de importuri din China a crescut cu 65 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce corespunde unei creșteri a cotei de piață de 68 %, astfel cum se arată în considerentul 81. În ciuda acestei creșteri în termeni relativi, volumele și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe toată durata perioadei luate în considerare.
(50)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Prețurile medii de import din China au scăzut în mod continuu din exercițiul financiar 2010/2011 până în perioada anchetei de reexaminare și, în general, s-au redus cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare, astfel cum se arată în considerentul 84. S-a constatat că ele au făcut obiectul unui dumping în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, s-a stabilit că, dacă nu li se adaugă taxele antidumping, acestea ar subcota prețul de vânzare practicat de industria din Uniune, în medie cu peste 10 %.
(c) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China
(51)
Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China au fost stabilite pe baza informațiilor furnizate de solicitant. Cum aceste date nu erau disponibile în mod public, Comisia le-a confruntat cu alte surse deschise publicului, inclusiv cu articole din presă. Acestea sunt incluse în dosarul care poate fi consultat de părțile interesate. Pe această bază, China este cel mai mare producător de MSG din lume, cu o capacitate anuală de producție și o producție anuală care au crescut în cursul perioadei luate în considerare. În 2012, capacitatea de producție de MSG s-a situat între 3,5 și 4 milioane de tone, în timp ce producția de MSG în regiune era între 2,5 și 3 milioane de tone. Astfel, în 2012, capacitatea de producție neutilizată din regiune a fost în jur de 600 000-900 000 de tone.
(52)
Conform aceleiași surse, capacitatea de producție și producția de MSG din China vor crește și mai mult până în 2017, întrucât cererea de MSG în China este în creștere.
(53)
În 2011, guvernul chinez, prin Ministerul Industriei și Tehnologiei Informației (MIIT) din China, a lansat o politică generală de eliminare a tehnologiilor de producție învechite și ineficiente, vizând 19 sectoare industriale importante, printre care și fabricile de MSG. Rezultatul a fost o scădere semnificativă a numărului de producători de MSG din China. Pe această bază, potrivit unei părți interesate, este foarte probabil să nu se fi înregistrat o creștere a capacității de producție în China. Ancheta a arătat, pe baza informațiilor conținute în cerere și a articolelor de presă, că societățile mai mari și-au sporit capacitatea. Astfel, capacitatea de producție de MSG în China a crescut, în ansamblu, iar argumentul înaintat de partea în cauză ar trebui, prin urmare, să fie respins.
(54)
În plus, pe baza informațiilor furnizate de către solicitant, stocul de glutamat monosodic din China a crescut în mod constant în ultimii ani, având o valoare de peste două ori mai mare decât consumul din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. O parte interesată a susținut că, întrucât informațiile privind presupusul excedent de stoc nu erau disponibile în dosarul neconfidențial, acestea nu ar fi verificabile de către părțile interesate și nu ar trebui să fie luate în considerare. În plus, s-a afirmat că excedentul de stoc pare puțin probabil, având în vedere reducerea capacităților de către guvernul chinez. În acest sens, ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul acestei afirmații. Mai mult, după cum s-a arătat deja în considerentul 27, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, s-au folosit datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În plus, în temeiul articolului 19 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia poate să nu ia în considerare informațiile furnizate în mod confidențial, dacă acestea nu sunt însoțite de un rezumat neconfidențial valabil, dar nedepunerea unui astfel de rezumat nu conduce în mod automat la respingerea informațiilor furnizate în mod confidențial. Deși nu au putut fi confruntate toate elementele cuprinse în cerere, inclusiv informațiile furnizate cu privire la stocurile din China, în acest caz, informațiile furnizate au fost totuși considerate rezonabile și corecte, deoarece urmează aceeași direcție ca informațiile furnizate de solicitant care au putut fi confruntate. În plus, având în vedere creșterea capacității totale de producție din China, astfel cum se prezintă în considerentul 51, excedentul de stoc nu a fost singurul element care a condus la concluzia că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative. De asemenea, ori de câte ori a fost posibil, Comisia a confruntat informațiile cu alte surse disponibile, cum ar fi articolele de presă, și a utilizat informațiile doar atunci când a fost convinsă de fiabilitatea și corectitudinea acestora. În consecință, acest argument ar trebui să fie respins.
(55)
În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată a afirmat că aceste constatări ale Comisiei nu ar fi bazate pe fapte, așa cum o cere articolul 11 alineatul (3) din Acordul antidumping al OMC (10), ci doar pe presupuneri. Partea interesată și-a reiterat afirmațiile cu privire la presupusa reducere a capacității de producție și cu privire la capacitatea neutilizată din China.
(56)
După cum s-a arătat în considerentul 27 de mai sus, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat în cadrul anchetei. Prin urmare, Comisia a fost nevoită să emită concluzii în baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Așa cum s-a menționat în considerentele 29 și 51 de mai sus, au fost utilizate în principal informațiile furnizate de solicitant în cererea sa, confruntate în mod adecvat, pe cât posibil cu alte surse de informații. Întrucât acestea au fost singurele informații disponibile fiabile, afirmația potrivit căreia concluziile se bazează pe simple presupuneri a fost respinsă.
(57)
Au fost luate în considerare și informațiile furnizate de partea interesată în cauză. Cu toate acestea, partea interesată în cauză a furnizat informații contradictorii în ceea ce privește capacitatea de producție disponibilă și capacitatea neutilizată din China. De exemplu, contrar celor susținute de această parte, elementele de probă anexate la observațiile sale arată o creștere a capacității de producție de MSG în China, mai degrabă decât o scădere. Această tendință este în concordanță cu constatările Comisiei, așa cum se arată în considerentul 53 de mai sus. Prin urmare, afirmația părții, potrivit căreia este probabilă o scădere a capacității totale în China, a fost respinsă.
(58)
Se concluzionează astfel că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative care ar putea fi utilizate pentru creșterea substanțială a exporturilor către Uniune dacă măsurile antidumping ar expira, astfel cum se explică mai jos, în considerentele 61 și 62.
(d) Atractivitatea pieței Uniunii
(59)
În decursul perioadei luate în considerare, datorită măsurilor în vigoare, piața Uniunii a reprezentat doar o parte minoră a exporturilor chinezești. O parte interesată a susținut că Uniunea nu ar fi o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, întrucât se preconizează o creștere a cererii de MSG în Asia și în alte economii emergente, inclusiv în China. Această parte a mai susținut că, având în vedere că nivelurile prețurilor de export din China către alte țări terțe ar fi, în medie, mai mari sau similare cu nivelul prețurilor de export din China către Uniune, producătorii-exportatori chinezi nu ar fi stimulați să-și mărească volumul exporturilor către piața Uniunii.
(60)
Deși ancheta a arătat că prețurile de export din China către țările terțe au fost, în medie, cu puțin mai mari decât prețurile de export către Uniune, acest lucru se poate datora faptului că producătorii-exportatori chinezi și-au micșorat prețurile de export către Uniune datorită taxelor antidumping în vigoare. Prin urmare, acest fapt nu dă neapărat o indicație cu privire la nivelul la care s-ar putea situa prețurile dacă s-ar permite ca măsurile să expire. Dimpotrivă, având în vedere nivelul taxelor antidumping în vigoare, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își majoreze prețurile de export, rămânând însă în continuare la prețuri de dumping și subcotând astfel prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.
(61)
Chiar dacă se preconizează o creștere a consumului în China, în restul Asiei și în alte piețe emergente, nivelul capacității de producție excedentare din China indică o motivație puternică pentru a găsi piețe alternative care să absoarbă această capacitate excedentară.
(62)
Comisia a luat, de asemenea, în considerare posibila impunere de măsuri împotriva exporturilor de MSG din China către Statele Unite ale Americii („SUA”), în urma anchetelor antidumping și antisubvenție efectuate în paralel de către autoritățile din SUA cu privire la exporturile din China ale aceluiași produs. Într-adevăr, autoritățile din SUA au impus măsuri definitive anti-dumping la data de 26 noiembrie 2014. Astfel, a fost stabilită o taxă individuală în cazul a patru producători-exportatori chinezi (20,09 %) și o taxă reziduală de 39,03 %. În consecință, accesul exporturilor chineze la piața SUA riscă să se diminueze, iar cantități mari de MSG din China ar putea să fie redirecționate către piața Uniunii, în special dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune. În această privință, ar trebui remarcat că, în 2013, aproximativ 26 600 de tone de MSG din China au fost exportate către SUA, cantitate care corespunde unei părți semnificative din consumul din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(63)
În plus, s-a constatat că atât prețul mediu practicat de industria din Uniune, cât și prețul mediu al importurilor în Uniune practicat de producătorii-exportatori din Indonezia, astfel cum au fost stabilite în cadrul anchetei paralele menționate în considerentele 61 și 80 din regulamentul provizoriu, sunt amândouă mai mari decât prețurile medii fără taxe antidumping ale importurilor din China în Uniune și decât prețurile medii ale importurilor din China în alte țări terțe. Această analiză, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, s-a bazat pe informațiile disponibile, adică pe baza de date privind exporturile chineze. Comportamentul exportatorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor a indicat că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor antidumping, Uniunea ar fi o piață atractivă pentru exportatorii chinezi, deoarece aceștia ar putea, într-adevăr, să-și majoreze prețurile de export către Uniune.
(64)
Creșterea cotei de piață a importurilor din China, în ciuda măsurilor în vigoare, a arătat, de asemenea, că producătorii-exportatori chinezi au continuat să fie interesați de piața Uniunii. Piața de MSG a Uniunii rămâne, într-adevăr, atractivă pentru exporturile chineze, având în vedere nivelurile observate ale prețurilor. Se estimează că acest interes ar crește dacă măsurile ar fi abrogate.
(65)
În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus și-a reiterat argumentele cu privire la creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora și prețurile mai mari practicate de producătorii-exportatori chinezi de MSG în alte țări terțe, față de cele practicate în Uniune. Partea în cauză a susținut că aceste elemente nu au fost luate în considerare în analiza Comisiei.
(66)
În primul rând, afirmația potrivit căreia nu au fost luate în considerare dezvoltarea capacității de producție și capacitatea neutilizată ale Chinei, creșterea cererii interne de MSG în China, volumele scăzute ale exporturilor din China către Uniune, cota de piață a acestora, astfel cum se prezintă în considerentul 49 și nivelurile prețurilor practicate de China față de Uniune și față de alte țări terțe, nu este întemeiată. În realitate, aceste elemente au fost analizate, după cum se arată în considerentele 49-64 de mai sus, iar concluziile relevante au fost comunicate părților interesate. În al doilea rând, partea în cauză nu a furnizat noi elemente de probă în sprijinul afirmațiilor sale, în plus față de elementele stabilite de către Comisie în timpul anchetei.
(67)
În cele din urmă, partea interesată a obiectat cu privire la ipoteza formulată de Comisie în considerentul 62, potrivit căreia exporturile chineze ar putea fi redirecționate dinspre SUA către Uniune din cauza măsurilor antidumping impuse de autoritățile din SUA exporturilor de MSG din China către SUA.
(68)
Cu toate acestea, după cum s-a arătat deja în considerentul 62, dacă s-ar permite expirarea măsurilor din Uniune, având în vedere măsurile antidumping impuse exporturilor de MSG din China către SUA, este probabil ca exporturile chinezești să fie redirecționate către piața Uniunii.
(69)
Prin urmare, afirmațiile părților în această privință au trebuit să fie respinse.
4. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului
(70)
Prezenta analiză a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, cu marje de dumping semnificative. Având în vedere constatările cu privire la capacitatea de producție neutilizată semnificativă disponibilă în China și probabilitatea ca exporturile să fie redirecționate către piața Uniunii în cantități semnificative și la prețuri de dumping, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului în cazul în care sunt eliminate măsurile existente.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(71)
În perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(72)
Întrucât industria din Uniune este formată dintr-un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul la nivelul Uniunii
(73)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii însumând vânzările industriei din Uniune pe piața din Uniune, importurile din China și din alte țări terțe (pe baza statisticilor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care au făcut obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7).
(74)
Potrivit unei părți interesate, codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse decât produsul în cauză, iar volumul importurilor din China poate include, în consecință, și acidul glutamic și sărurile sale. Cu toate acestea, dat fiind că datele de import au fost extrase din baza de date a Eurostat la nivelul codului TARIC (Tariful vamal integrat al Uniunii Europene), acestea se referă numai la produsul în cauză, iar argumentul a fost, prin urmare, respins.
(75)
Aceeași parte interesată a susținut că nu tot MSG-ul produs în China și exportat către Uniune are gradul de puritate cerut în Uniune pentru aditivii alimentari și a întrebat dacă acest fapt s-a reflectat în mod corespunzător în volumul importurilor din China. După cum se arată în considerentul 22, toate tipurile de MSG, indiferent de nivelurile lor de puritate, fac obiectul prezentei anchete și, prin urmare, acest argument a fost respins.
(76)
Pe această bază, consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)
100
87
93
98
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(77)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 și al perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 a fost determinată în principal de o scădere a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 100). Importurile totale au rămas la niveluri similare în aceeași perioadă. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor totale, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 88).
(78)
O parte interesată a afirmat că descrierea evoluției consumului ar fi incompletă, deoarece nu ia în considerare faptul că importurile vietnameze de MSG au fost înlocuite de importurile indoneziene și că, în consecință, utilizatorii nu au preconizat alte creșteri ale prețurilor și și-au redus stocurile. Deși este adevărat că, în perioada luată în considerare, au scăzut importurile de MSG din alte țări terțe, inclusiv din Vietnam, și au crescut importurile din Indonezia, acest lucru nu afectează evoluția consumului total în Uniune, ca atare. De asemenea, efectele oricăror evoluții ale fluxurilor de import și posibilul răspuns al operatorilor economici, cum ar fi utilizatorii, la aceste evoluții nu au nicio influență asupra evoluției consumului ca atare. Prin urmare, argumentul a fost respins.
2. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(79)
Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei antidumping paralele menționate în considerentul 7.
(80)
Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul și cota de piață a importurilor
Țara
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
China
Volum (tone)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Cota de piață, Indice
100
57
136
168
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(81)
Volumul importurilor din China a scăzut între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar a crescut substanțial în exercițiul financiar 2012-2013 și în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, volumul importurilor din China a crescut cu 65 % în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a urmat o tendință similară, și anume, a scăzut inițial între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a crescut substanțial până în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, cota de piață a crescut cu 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În ciuda acestor creșteri în termeni relativi, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor din China au rămas la un nivel scăzut în termeni absoluți, pe durata perioadei luate în considerare.
(b) Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(82)
Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat.
(83)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor din China:
Tabelul 3
Prețuri de import
Țara
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
China
Preț mediu (EUR/tonă) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indice
100
97
93
80
(84)
Prețurile medii de import din China au scăzut în mod constant începând cu exercițiul financiar 2010-2011 și cu perioada anchetei de reexaminare și, în general, cu 20 % în cursul perioadei luate în considerare.
(85)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare comparând:
-
prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și
-
prețul de export stabilit pe baza statisticilor referitoare la importuri de care dispune Comisia, și anume a statisticilor Eurostat, calculat pe o bază medie ponderată, la care s-au aplicat ajustările corespunzătoare prin adăugarea de taxe vamale, taxe antidumping și costuri ulterioare importului.
(86)
Rezultatul comparației nu a indicat vreo subcotare a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China pe piața Uniunii. În schimb, dacă nu s-a luat în calcul efectul taxelor antidumping, marja de subcotare a atins un nivel de peste 10 %.
3. Importuri din Indonezia
(a) Volumul și cota de piață a importurilor din Indonezia
(87)
Comisia a stabilit volumul importurilor din Indonezia pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni care fac obiectul anchetei paralele menționate în considerentul 7.
(88)
Volumul și cota de piață a importurilor în Uniune din Indonezia au evoluat după cum urmează:
Tabelul 4
Volumul și cota de piață a importurilor
Țara
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Indonezia
Volum (tone)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Indicele cotei de piață
100
126
227
287
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(89)
Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a înregistrat creșteri constante și semnificative, de 182 % (de la 8 638 tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 24 385 tone în perioada anchetei de reexaminare).
(90)
Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (- 2 %).
(b) Prețurile importurilor din Indonezia
(91)
Comisia a stabilit prețul importurilor pe baza datelor Eurostat și a datelor furnizate de producătorii-exportatori indonezieni incluși în eșantion care fac obiectul anchetei paralele în curs, menționate în considerentul 7.
(92)
Prețul mediu de import din Indonezia în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 5
Prețul de import
Țara
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Indonezia
Preț mediu (EUR/tonă)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(93)
Prețul mediu de import al MSG-ului provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012-2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Prețurile medii de import ale MSG-ului provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
4. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
(94)
Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din alte țări terțe au evoluat după cum urmează:
Tabelul 6
Importurile din alte țări terțe
Țara
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Brazilia
Volum (tone)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Indicele cotei de piață
100
48
49
39
Preț mediu (EUR/tonă)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
Republica Coreea
Volum (tone)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Cota de piață, Indice
100
198
79
65
Preț mediu (EUR/tonă)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Vietnam
Volum (tone)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Indicele cotei de piață
100
121
34
14
Preț mediu (EUR/tonă)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Alte țări terțe
Volum (tone)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Indicele cotei de piață
100
79
52
45
Preț mediu (EUR/tonă)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Total alte țări terțe
Volum (tone)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Indicele cotei de piață
100
110
45
29
Preț mediu (EUR/tonă)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(95)
Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010-2011 la 2 894 de tone în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce înseamnă o scădere cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010-2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(96)
O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din China și Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.
(97)
Această afirmație se află în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 7 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(98)
Importurile totale, inclusiv din China și Indonezia, au evoluat după cum urmează:
Tabelul 7
Importuri totale
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Total importuri
Volum (tone)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
5. Situația economică a industriei din Uniune
(99)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(100)
În perioada luată în considerare, producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 8
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Volumul producției
Indice
100
95
107
91
Capacitatea de producție
Indice
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității
Indice
100
95
107
91
Sursa: răspuns la chestionar.
(101)
Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. Producția a scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, a crescut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și a atins nivelurile cele mai scăzute în perioada anchetei de reexaminare. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010-2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(102)
O parte a susținut faptul că volumul producției și utilizarea capacității au scăzut doar după ce au înregistrat o creștere semnificativă în perioada anterioară perioadei examinate. Pe această bază, partea a susținut că, prin urmare, tendința descendentă a acestor factori nu indică existența unui prejudiciu. În stabilirea tendințelor diferiților indicatori de prejudiciu, analiza Comisiei a avut la bază perioada luată în considerare, care a fost stabilită la deschiderea anchetei. Perioada luată în considerare este formată din perioada anchetei de reexaminare și ultimele trei exerciții financiare, fapt care corespunde unei practici consecvente. Simplul fapt că anumiți indicatori ai prejudiciului arată niveluri mai ridicate înainte de perioada luată în considerare este un argument insuficient pentru a devia de la această practică. Prin urmare, pot fi luate în calcul numai tendințele înregistrate în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(103)
Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.
(104)
Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011-2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012-2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.
(b) Volumul vânzărilor și cota de piață
(105)
În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune la nivelul Uniunii au evoluat după cum urmează:
Tabelul 9
Volumul vânzărilor și cota de piață
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Indicele volumului vânzărilor la nivelul Uniunii
100
84
85
83
Cota de piață
Indice
100
96
91
85
Sursa: răspunsurile la chestionare, Eurostat și răspunsurile la chestionare/datele furnizate de producătorii-exportatori indonezieni.
(106)
Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012. Apoi, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor, în special a celor din Indonezia, au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia și din China pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială. De asemenea, volumul și cota de piață a importurilor din China au crescut în perioada luată în considerare, deși au rămas la un nivel scăzut pe toată durata acestei perioade.
(c) Creștere
(107)
În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.
(d) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(108)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 10
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Numărul de angajați
Indice
100
103
107
108
Productivitate (unitate/angajat)
Indice
100
92
100
85
Sursa: răspuns la chestionar.
(109)
Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere s-a datorat, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.
(110)
Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 8 din considerentul 100.
6. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(111)
Marja de dumping stabilită pentru China a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas scăzut pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere mărirea volumului și diminuarea prețurilor importurilor din China și evoluția probabilă a importurilor chinezești în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În paralel, în cadrul anchetei antidumping privind importurile de glutamat monosodic din Indonezia, menționată în considerentul 7, au fost constatate marje substanțiale de dumping în cazul producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, a căror cotă pe piața Uniunii a crescut semnificativ în perioada luată în considerare.
(112)
Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de MSG provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 124. Având în vedere că importurile din Indonezia care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare și că, potrivit constatărilor, acestea au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune (12), s-a putut concluziona că acest proces de redresare s-a inversat.
(a) Prețurile și factorii care influențează prețurile
(113)
Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 11
Prețurile medii de vânzare
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
Indice
100
107
101
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
Indice
100
120
124
130
Sursa: răspuns la chestionar.
(114)
Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare.
(115)
Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011-2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.
(116)
O parte interesată a solicitat Comisiei să investigheze dacă este posibil ca eventuala includere a subproduselor în costul de producție al industriei din Uniune să fi crescut în mod artificial costul mediu de producție al industriei din Uniune. Ancheta a stabilit că subprodusele au fost alocate corect și nu au distorsionat în niciun fel imaginea asupra prejudiciului. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(b) Costurile cu forța de muncă
(117)
Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 12
Costurile medii cu forța de muncă per angajat
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
Indice
100
117
125
124
Sursa: răspuns la chestionar.
(118)
Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.
(c) Stocuri
(119)
Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 13
Stocuri
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Stocuri finale
Indice
100
82
164
143
Stocuri finale ca procentaj din producție
Indice
100
86
153
156
Sursa: răspuns la chestionar.
(120)
Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.
(121)
Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010-2011 și exercițiul financiar 2011-2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011-2012 și exercițiul financiar 2012-2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012-2013 și perioada anchetei de reexaminare trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.
(d) Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(122)
Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 14
Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
Exercițiul financiar 2010-2011
Exercițiul financiar 2011-2012
Exercițiul financiar 2012-2013
Perioada anchetei de reexaminare
Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
Indice
100
30
- 31
- 80
Fluxul de lichidități (în EUR)
Indice
100
39
- 48
- 19
Investițiile (în EUR)
Indice
100
182
143
197
Randamentul investițiilor
Indice
100
14
- 61
- 110
Sursa: răspuns la chestionar.
(123)
Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, profitabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012-2013, profitabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, profitabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să își stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor. Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și profitabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012-2013. Această tendință s-a accentuat în perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(124)
Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi, de dinainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit profitabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011-2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011-2012 și al exercițiilor ulterioare.
(125)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012-2013, reflectând tendința negativă a profitabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(126)
Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.
(e) Concluzie privind prejudiciul
(127)
Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, profitabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă în exercițiul financiar 2012-2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.
(128)
Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu au exclus existența unui prejudiciu.
(129)
O parte interesată a susținut că înregistrarea unei tendințe negative în cazul a doar câțiva indicatori de prejudiciu nu este suficientă pentru a concluziona că există un prejudiciu important. Articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază nu prevede că toți indicatorii de prejudiciu trebuie să arate o tendință negativă, însă situația industriei din Uniune trebuie să fie analizată examinând evoluția tuturor indicatorilor de prejudiciu, în ansamblu. În cazul de față, aproape toți indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință negativă, inclusiv indicatori importanți, cum ar fi volumul producției și vânzărilor, cota de piață, prețurile medii de vânzare și profitabilitatea.
(130)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI SAU CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Observație preliminară
(131)
Astfel cum se arată în considerentele 99-130, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În cursul întregii perioade examinate, importurile din China au fost prezente pe piața Uniunii doar în cantități limitate, în timp ce volumul și cota de piață a importurilor din Indonezia au crescut de aproape trei ori. În cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, menționată în considerentul 7, s-a concluzionat că importurile din Indonezia au făcut obiectul unui dumping și au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în timp ce importurile din China, având în vedere volumul redus și prețurile acestora, nu au contribuit la acest prejudiciu (13). În același timp, după cum s-a subliniat în considerentele 48 și 70, ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite ca măsurile să expire.
2. Impactul volumului estimat al importurilor din China și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(132)
Comisia a analizat probabilitatea reapariției prejudiciului dacă s-ar permite expirarea măsurilor aflate în vigoare în prezent, și anume impactul potențial al exporturilor din China asupra pieței și industriei Uniunii, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(133)
Această analiză s-a concentrat pe capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi, pe atractivitatea pieței Uniunii, pe comportamentul producătorilor chinezi în materie de stabilire a prețurilor în Uniune. În cele din urmă, au fost luate în calcul și măsurile antidumping instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia.
(134)
Așa cum s-a arătat în considerentul 51, capacitatea neutilizată totală a producătorilor de MSG din China a fost estimată, în 2012, la aproximativ 600 000-900 000 de tone. Această capacitate depășește cu mult consumul total de MSG al Uniunii în cursul aceleiași perioade.
(135)
Este de așteptat în mod rezonabil ca, drept consecință a atractivității pieței Uniunii, descrisă în considerentele 59-64, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, cel puțin o parte a acestei capacități neutilizate să fie, după toate probabilitățile, redirecționată către piața Uniunii.
(136)
După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 50, în absența taxelor antidumping, prețurile de import din China ar subcota prețurile de vânzare în Uniune, în medie, cu peste 10 %. Acestea ar fi, de asemenea, mai mici decât prețurile importurilor din Indonezia. Pe această bază, s-a concluzionat că, în absența măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor spori, cel mai probabil, presiunea asupra prețurilor pe piața Uniunii, agravând astfel prejudiciul important suferit de industria din Uniune. În această privință, trebuie reamintit faptul că ancheta antidumping paralelă a arătat că importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare.
(137)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 60, prețurile importurilor din China ar putea crește dacă s-ar permite expirarea măsurilor. Însă, ținând cont de marja semnificativă de subcotare rezultată din eventuala eliminare a taxelor antidumping, chiar și în condițiile în care prețurile de import din China ar crește în mod real, exportatorii chinezi ar dispune în continuare de o marjă care le-ar permite să mențină nivelul prețurilor de import mai scăzut decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, fapt care le va favoriza, după toate probabilitățile, obținerea unei cote și mai mari din piața Uniunii. În această eventualitate, industria din Uniune s-ar confrunta cu o scădere imediată a vânzărilor și a prețurilor de vânzare.
(138)
În sfârșit, având în vedere ancheta paralelă cu privire la importurile din Indonezia și măsurile corespunzătoare împotriva importurilor de glutamat monosodic provenind din această țară, este de așteptat ca industria din Uniune să se poată redresa de pe urma prejudiciului material suferit. Acest proces de redresare ar fi pus în pericol dacă importurile din China s-ar relua în cantități substanțiale și la prețuri de dumping, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
3. Observații primite după comunicarea informațiilor
(139)
În urma comunicării informațiilor, o parte interesată a afirmat că menținerea măsurilor nu ar îmbunătăți situația producătorului din Uniune, întrucât deteriorarea situației acestuia ar fi cauzată în principal de alți factori decât importurile de MSG din China. Partea respectivă a argumentat că acești factori ar fi în special impactul politicii de investiții a industriei din Uniune asupra profitabilității sale, creșterea costurilor cu forța de muncă și pretinsa utilizare ineficientă a resurselor. S-a afirmat că efectul acestor factori nu a fost suficient luat în considerare atunci când s-a evaluat situația globală a industriei din Uniune.
(140)
Ar trebui remarcat faptul că partea interesată în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi în susținerea acestor afirmații.
(141)
În ceea ce privește investițiile efectuate de industria din Uniune, partea în cauză nu a explicat în ce măsură aceste investiții ar fi putut avea un impact asupra profitabilității. După cum s-a arătat în considerentul 124, investițiile realizate de industria din Uniune s-au bazat pe decizii de afaceri rezonabile și nu pot fi considerate ca fiind nejustificate. Mai mult, costurile de investiții se amortizează în timp și, ca atare, nu au avut un impact semnificativ asupra profitabilității industriei din Uniune.
(142)
În ceea ce privește creșterea costurilor cu forța de muncă, în timp ce cifrele exacte nu pot fi furnizate din motive de confidențialitate, ancheta a arătat că impactul acestei creșteri asupra costului total de producție nu a fost semnificativ.
(143)
În privința utilizării ineficiente a resurselor, partea interesată nu a precizat natura ineficiențelor pretinse, iar ancheta nu a scos la iveală nicio potențială ineficiență a industriei din Uniune.
(144)
Din aceste motive, aceste afirmații au fost respinse.
4. Concluzii
(145)
Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată, atractivitatea pieței Uniunii și nivelul preconizat al prețurilor importurilor din China, se consideră că abrogarea măsurilor ar duce, după toate probabilitățile, la o reapariție a prejudiciului și la o deteriorare și mai gravă a situației prejudiciabile a industriei din Uniune, din cauza creșterii probabile a importurilor din China la prețuri de dumping, care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
(146)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(147)
Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(148)
Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune
(149)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. După cum s-a menționat în considerentul 131, prejudiciul important a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia. Ancheta a stabilit, de asemenea, că există probabilitatea reapariției unui prejudiciu important în cazul în care măsurile împotriva importurilor chineze ar fi lăsate să expire. În special, redresarea preconizată a industriei din Uniune în urma prejudiciului cauzat de importurile din Indonezia, datorată măsurilor antidumping impuse împotriva acestei țări, riscă să fie amenințată de revenirea, pe piața Uniunii, a importurilor de MSG din China la prețuri de dumping.
(150)
Dacă măsurile sunt menținute, este de așteptat ca industria din Uniune să poată beneficia pe deplin de pe urma efectelor măsurilor instituite în cadrul anchetei paralele privind importurile de MSG din Indonezia, adică să-și revină după prejudiciul important suferit. În cele din urmă, ea ar trebui să fie în măsură să își îmbunătățească profitabilitatea.
(151)
Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor/operatorilor comerciali
(152)
14 societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Cu toate acestea, niciuna dintre aceste societăți nu a importat MSG din China în Uniune în perioada anchetei de reexaminare.
(153)
Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG în Uniune și în afara acesteia s-a făcut cunoscut pe parcursul anchetei, în calitate de utilizator. Acest operator a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori. MSG-ul achiziționat de acesta nu provenea din China, ci din Indonezia și din alte țări terțe de origine. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport cu activitatea sa totală. Din aceste motive, s-a considerat că aplicarea măsurilor în vigoare asupra importurilor de glutamat monosodic provenind din China nu a avut niciun efect negativ semnificativ asupra situației acestui operator.
3. Interesul utilizatorilor
(154)
Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.
(155)
Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.
(a) Sectorul alimentelor și băuturilor
(156)
În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG-ul a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor care conțin MSG fabricate de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.
(157)
Din cei patru utilizatori care au cooperat, unul singur a importat MSG din China. Această societate cooperantă a achiziționat MSG de la industria din Uniune, iar circa 40 % din volumul de MSG cumpărat a fost importat din China. Activitatea legată de produsele care conțin MSG a reprezentat aproximativ o treime din activitatea sa totală. S-a constatat că, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a înregistrat profit.
(158)
Celelalte trei societăți nu au importat MSG din China în perioada anchetei de reexaminare. Dintre acestea, două societăți au avut o activitate legată de MSG relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor totală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, cele două societăți au înregistrat profit în perioada anchetei de reexaminare. În ceea ce privește a treia societate, deși activitatea sa legată de produsele care conțin MSG reprezintă aproximativ o treime din totalul activității sale, s-a constatat că societatea a fost profitabilă în perioada anchetei de reexaminare.
(b) Sectorul nealimentar
(159)
Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG-ul a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. În perioada anchetei de reexaminare, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune. În același timp, a importat MSG din alte țări terțe, dar nu din China. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor care conțin MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive de [5-10] % în cursul perioadei de anchetă.
(160)
Această parte interesată a susținut că, având în vedere cadrul de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (14), este foarte probabil ca MSG-ul să fie utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe. În special, partea interesată a susținut că nivelul măsurilor antidumping în vigoare asupra importurilor de MSG provenind din China nu vor permite ca importurile din China să intre pe piața Uniunii și că, în consecință, ar exista un risc de oprire a aprovizionării în Uniune. Societatea a mai susținut că, având în vedere și măsurile în vigoare aplicabile importurilor de MSG din Indonezia, ar exista în plus riscul de a nu avea surse alternative de aprovizionare.
(161)
Acest utilizator a mai susținut că, având în vedere faptul că se preconizează o creștere a consumului de MSG, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de pe urma acesteia și să-și sporească volumul vânzărilor pe piața Uniunii. Pe de altă parte, utilizatorul a susținut că industria din Uniune nu ar avea capacitatea suficientă pentru a acoperi o cerere mai mare pe piața Uniunii.
(162)
Totuși, în această etapă, este dificil de prevăzut impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG, având astfel un efect asupra cererii de MSG la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.
(163)
În urma comunicării informațiilor, aceeași parte interesată și-a reiterat afirmația potrivit căreia cererea de MSG ar putea crește considerabil în Uniune în urma interzicerii fosfaților, și că industria din Uniune nu ar fi capabilă să acopere această cerere în creștere la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, partea în cauză nu a furnizat informații sau elemente de probă noi care să susțină argumentul și, prin urmare, acest argument a fost respins.
(164)
În ceea ce privește sursele alternative de aprovizionare, în exercițiul financiar 20102011 cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost substanțială și a scăzut numai din cauza importurilor la prețuri de dumping din Indonezia. Se preconizează că impunerea unor taxe asupra importurilor de MSG din Indonezia, în urma anchetei paralele, ar trebui să permită altor țări terțe să-și recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. Dacă măsurile aplicabile Chinei ar fi abrogate, efectul scontat al taxelor antidumping aplicabile Indoneziei ar fi pus în pericol, deoarece importurile din China sunt susceptibile să intre pe piața Uniunii în cantități mult mai mari, la prețuri de dumping care ar subcota prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (astfel cum s-a stabilit mai sus, în considerentele 149-151).
(165)
În urma comunicării informațiilor, partea interesată menționată mai sus a reiterat faptul că nu există surse alternative reale de aprovizionare, deoarece producătorii de pe piețele altor țări terțe fac parte din același grup cu cel al industriei din Uniune.
(166)
După cum s-a arătat în considerentele 94 și 95 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare cu MSG în mai multe țări terțe, cum ar fi, printre altele, Brazilia, Republica Coreea sau Vietnam. În perioada anchetei de reexaminare, cota de piață a importurilor din alte țări terțe decât China și Indonezia a reprezentat doar o pătrime din nivelul pe care l-a înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011. Dacă se aplică în continuare măsuri asupra importurilor din China, nu există nici un motiv pentru care importurile din alte țări terțe să nu poată acoperi cel puțin parțial nevoile utilizatorilor de MSG, cu o cotă de piață corespunzătoare care să revină la nivelul din exercițiul financiar 2010-2011 sau care să depășească acest nivel. În plus, conform informațiilor disponibile care au fost puse la dispoziția părților în dosarul neconfidențial, aceste surse alternative aparțin fie unor societăți/grupuri de societăți independente de grupul Ajinomoto, fie grupului respectiv. În orice caz, chiar dacă aceste surse alternative ar aparține grupului Ajinomoto, nu există nicio indicație că nu vor aproviziona piața Uniunii în condiții echitabile. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.
(167)
Aceeași parte interesată a susținut că industria din Uniune deține o poziție dominantă și că ar exista o lipsă de concurență pe piața Uniunii. Aceasta a susținut că menținerea măsurilor împotriva importurilor de MSG din China ar consolida chiar și mai mult poziția industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(168)
Ancheta a evidențiat în mod clar că industria din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut din cota de piață, în special în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut ridica nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-o serie de alte țări terțe care beneficiază de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.
(169)
În urma comunicării informațiilor, partea interesată în cauză a susținut că nu ar fi în interesul Uniunii ca utilizatorii din Uniune să trebuiască să se bazeze pe industria din Uniune și că ar trebui să existe suficiente surse alternative de aprovizionare. În sprijinul acestei afirmații, partea în cauză a remarcat că scăderea consumului între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012 a fost cauzată în principal de o reducere a volumului producției industriei din Uniune.
(170)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, producția a scăzut cu 5 % între exercițiile financiare 2010-2011 și 2011-2012, în timp ce consumul a scăzut cu 13 % în aceeași perioadă (a se vedea considerentele 76 și 78). În exercițiul financiar 2011-2012, rata de utilizare a capacității a fost cu 5 % sub nivelul înregistrat în exercițiul financiar 2010-2011, ceea ce înseamnă că în exercițiul financiar 2011-2012 a existat o rezervă de capacitate. Așadar, producția industriei din Uniune nu poate fi considerată drept factor care să fi avut un impact asupra scăderii consumului în exercițiul financiar 2011-2012. În orice caz, după cum s-a menționat în considerentul 166 de mai sus, există surse alternative de aprovizionare în alte țări terțe. Prin urmare, acest argument ar trebui să fie respins.
(171)
Pe această bază, și în special ținând cont de faptul că măsurile aplicate importurilor din China nu par să fi avut vreun efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor cooperanți, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea menținerii măsurilor, cel mai probabil, impactul asupra situației economice a acestor operatori nu va fi semnificativ.
4. Interesul furnizorilor
(172)
Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Doi dintre acești furnizori au contestat această concluzie, susținând că dispariția industriei din Uniune ar avea un impact semnificativ asupra activității lor economice. Acești furnizori au susținut că efectul unei potențiale încetări a producției de MSG în Uniune ar avea un efect dăunător asupra ansamblului activităților lor, întrucât instalațiile de fabricare a zahărului nu pot evita să producă un anumit volum de siropuri de zahăr și melasă, al căror principal cumpărător este industria din Uniune. Dacă zahărul sub aceste forme rămâne nevândut, acest lucru ar afecta eficiența generală a fabricii în cauză.
(173)
Totuși, aceste argumente nu au fost susținute de niciun element de probă și au fost, prin urmare, respinse.
5. Alte argumente
(174)
O parte interesată a susținut că efectele măsurilor în vigoare împotriva Chinei ar trebui să fie evaluate cumulativ cu efectele măsurilor instituite asupra importurilor de MSG din Indonezia.
(175)
Impactul ambelor măsuri asupra utilizatorilor a fost analizat în contextul disponibilității unor surse alternative de aprovizionare. Această analiză a arătat că o serie de țări terțe aveau de fapt potențialul de a exporta MSG către Uniune. Aceste țări terțe erau într-adevăr prezente pe piața Uniunii înainte de pătrunderea în Uniune, în cantități mai mari, a importurilor indoneziene care făceau obiectul unui dumping.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(176)
Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(177)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.
(178)
Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de MSG provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1187/2008, ar trebui menținute.
(179)
O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior numele entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. Dacă schimbarea numelui societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică, un anunț de informare cu privire la schimbarea de nume va fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(180)
Comitetul înființat în baza articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de glutamat monosodic, clasificat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (cod TARIC 2922420010), provenind din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, și Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Toate celelalte societăți
39,7
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 ianuarie 2015.