РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/454 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно държавна помощ SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), приведена в действие от Гърция за Alpha Bank Group, свързана със:
-
рекапитализация и преструктуриране на Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Западна Македония чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на остров Евбея чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.;
-
оздравяване на Кооперативна банка на Додеканезите чрез нареждане за прехвърляне към Alpha Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 4662)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ALPHA BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (1). През месец май 2009 г. Alpha Bank Group („Банката“) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Банката. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32786 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (2). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 900 млн. EUR („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През месец май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към Банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34823 (2012/NN)), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Alpha Bank“) (3).
(8)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole S.A („Crédit Agricole“). На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха споразумение за покупка на акции.
(9)
Преди тази дата гръцките органи информираха службите на Комисията относно напредъка на процеса и условията на потенциалното придобиване на Emporiki Bank.
(10)
На 23 ноември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до гръцките органи, включително предварителната си оценка на придобиването.
(11)
През месец декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на Банката в размер на 1 042 млн. EUR („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 1 629 млн. EUR (4). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г. (5)
(12)
През месец май 2013 г. Банката обяви успешното приключване на издаването на права от 457,1 млн. EUR и разпределянето на всички предложени акции с допълнителна частна емисия на ценни книжа в размер на 92,9 млн. EUR. На 3 юни 2013 г. HFSF преобразува първата и втората междинна рекапитализация в собствен капитал и инжектира допълнително 1 079 млн. EUR капитал в Банката („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(13)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(14)
На 12 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че възнамеряват да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (6).
(15)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен по електронната поща с представители на гръцките органи и на Банката.
(16)
Гърция по изключение се съгласява това решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, ПРЕДОСТАВЕНА НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(17)
На 3 декември 2013 г. Гърция информира Комисията относно предвиденото преструктуриране на три кооперативни банки („трите кооперативни банки“), а именно Кооперативна банка на Додеканезите („Банката на Додеканезите“), Кооперативна банка на остров Евбея („Банката на Евбея“) и Кооперативна банка на Западна Македония („Банката на Западна Македония“).
(18)
На 4 декември 2013 г. службите на Комисията поискаха от Гърция да предостави информация по отношение на предвиденото преструктуриране на трите кооперативни банки.
(19)
На 5 декември 2013 г. Гърция представи на службите на Комисията исканата информация.
(20)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция пристъпи към преструктурирането на трите кооперативни банки и прехвърлянето на избрани задължения на трите кооперативни банки към Банката.
(21)
На 17 декември 2013 г. Гърция изпрати уведомление за държавна помощ, предоставена в рамките на преструктурирането на трите кооперативни банки.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(22)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (7). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Реален темп на нарастване на БВП, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Освен това през месец февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („GGB“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (8). На 9 март 2012 г. гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации (9). Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност Номинална стойност на GGB (1)
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити (2)
Обща номинална стойност (3)=(1)+(2)
Загуба по GGB вследствие на PSI (4)
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI (5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (6)=(4)+(5)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /основен капитал от първи ред (10) (дек((. 2011 г.) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI /общи активи (дек. 2011 г.) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14
(24)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. EUR (11). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (12). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.) (1)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (дек. 2011 г.) (2)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.) (3)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск (4)
Резерви за загуби от кредити (дек. 2011 г.) (5)
Вътрешно генериране на капитал (6)
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.) (7)
Капиталови нужди (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT банка)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8
(25)
Според МИФП „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (13). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (14). Те са получили от HFSF първа междинна рекапитализация през месец май 2012 г.
(26)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и месец юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (15), все по-голяма част от което под формата на гарантирана от държавата („СПОЛ“), предоставена от Банката на Гърция.
(27)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (16). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирали допълнителни загуби по своите счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана за новите GGB по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (17).
(28)
През месец декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора междинна рекапитализация от HFSF.
(29)
През пролетта на 2013 г. междинната рекапитализация на четирите банки беше превърната в постоянна рекапитализация с обикновени акции, като HFSF притежава повече от 80 % от капитала на всяка от четирите банки. За банките, които са успели да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Piraeus Bank S.A. и National Bank of Greece S.A.), HFSF получи акции без право на глас и на частните инвеститори бяха предоставени варанти за акциите на HFSF.
(30)
През месец юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(31)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК през есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест („стрес-тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(32)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди при стрес-теста от 2013 г. са i) ПЗК (18) на банковите кредитни портфейли на консолидирана основа за гръцкия риск и външните рискове, нетно от съществуващи кредитни резерви, и ii) изчислената оперативна рентабилност на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г., въз основа на консервативни корекции на плановете за преструктуриране, представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (19) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(33)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на месец април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(34)
Между края на март 2013 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличения на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(35)
Банката предоставя универсални банкови услуги предимно в Гърция и в Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия, Албания и бившата югославска република Македония („БЮРМ“)), както и в Обединеното кралство. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 30 септември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 17 119 души, от които около една трета са наети в Югоизточна Европа и в Обединеното кралство, а останалите две трети са заети в Гърция (22).
(36)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 6 043 млн. EUR. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 4 786 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (23) В рамките на програмата за обратно изкупуване от месец декември 2012 г. Банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(37)
Основните цифри за Банката към месец декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Alpha Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Нетни приходи от лихви
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Общо приходи от дейността
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Общо разходи от дейността
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Приходи преди провизии
1 101
1 187
327
80
918
Загуби от обезценка за покриване на кредитен риск
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Загуби от обезценка на GGB и заеми, допустими за PSI
-
-4 789
-
-
-
Отрицателна репутация
3 283
Нетна печалба/загуба
86
-3 810
-1 086
n/a
2 922
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
2010
2011
2012
Проформа 2012
(включително Emporiki)
2013
(включително Emporiki)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти (нето)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Депозити
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Общо активи
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Общ собствен капитал (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Източници:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Проформа 2012: План за преструктуриране на Alpha Bank, юни 2014 г., стр. 24.
2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати 2012 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Финансови резултати 2011 г. - консолидирани финансови отчети: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (4 786 млн. EUR (25)), приходите на Банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващите се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на Банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 152 % към 31 декември 2011 г. (26), а 34 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата (27).
(39)
Според стрес-теста от 2013 г. Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на Банката в размер на 262 млн. EUR при базовия сценарий.
(40)
През месец март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1,2 млрд. EUR с цел покриване на нуждите от капитал, споменати в съображение 39, и за да изплати привилегированите акции, държани от Гърция за сумата от 940 млн. EUR (28). За разлика от увеличаването на капитала на Eurobank през април 2014 г., HFSF не се е ангажирал да влее капитал за увеличаване на капитала на Банката в случай на недостатъчно търсене в частния сектор. Увеличението на капитала на Банката беше постигнато чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване на акционерите) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Продажната цена беше определена на 0,66 EUR за акция.
(41)
След увеличението на капитала Банката обяви на 17 април 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции от Гърция за обща сума в размер на 940 млн. EUR.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank е създадена през 1882 г.
(43)
През 2000 г. Crédit Agricole Group първоначално придобива 6,7 % от Emporiki Bank. Emporiki Bank става дъщерно предприятие на Crédit agricole през 2006 г., когато Crédit agricole придобива контролен дял. Crédit Agricole увеличава участието си на 94,99 % в Emporiki Bank по това време.
(44)
Emporiki Bank функционира във всички банкови дейности (на дребно, корпоративни), както и в областта на инвестиционното банкиране, управлението на активи, управлението на портфейли и общите финансови услуги. Тя предлага своите услуги в Гърция чрез мрежа от 323 клона и в чужбина чрез клона си в Кипър, както и чрез дъщерни дружества в Албания, България, Кипър и Румъния (29). В Банката работят 4 230 служители към 31 декември 2012 г.
(45)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и други допустими ценни книжа с номинална стойност от 766 млн. EUR. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 590 млн. EUR преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Emporiki Bank бяха оценени на 2 475 млн. EUR и бяха изчислени въз основа на стрес-тест от 2012 г., извършен от Банката на Гърция за периода от 31 декември 2011 г. до 31 декември 2014 г., която разчита на прогнозата за кредитните загуби, направена от Blackrock.
(46)
На 12 октомври 2012 г. HFSF даде одобрението си на Банката за придобиването на Emporiki Bank от Crédit Agricole.
(47)
На 16 октомври 2012 г. Crédit Agricole и Банката подписаха „споразумение за продажба на акции от 16 октомври 2012 г. между Crédit Agricole S.A. и Alpha Bank S.A. за покупко-продажба на Emporiki Bank of Greece S.A.“ След приключването на финансовата проверка Crédit Agricole инжектира капитал на обща стойност 2 893 млн. EUR, като записа в пълен размер 150 млн. EUR конвертируеми облигации, издадени от банка (30). Банката след това трябваше да придобие изцяло рекапитализираната Emporiki Bank за едно евро. Съгласно споразумение за продажба на акции Банката не е придобила чуждестранните дъщерни дружества на Emporiki Bank, които са останали в рамките на Crédit Agricole, с изключение на кипърския клон на Emporiki Bank, който възлиза на 0,5 млрд. EUR активи и който бе част от периметъра, придобит от Банката.
(48)
На 31 декември 2012 г. след рекапитализацията от Crédit Agricole коефициентът на капиталовата адекватност на Emporiki Bank беше 17,6 %, докато коефициентът на нейния капитал от първи ред беше 13,5 %.
(49)
На 1 февруари 2013 г. Банката обяви приключването на прехвърлянето на целия дружествен капитал на Emporiki Bank към Банката (31).
(50)
Основните цифри за Emporiki Bank към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и януари 2013 г. са представени в таблица 6.
Таблица 6
Основни цифри на Emporiki Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и януари 2013 г.
(В млрд. EUR)
31 декември 2010 г.
(консолидирани)
31 декември 2011 г.
(консолидирани)
декември 2012 г.
(периметър, придобит от Банката)
януари 2013 г.
(периметър, придобит от Банката)
Общо активи
26,78
21,7
19,5
18,2
Общо брутни кредити и авансови плащания към клиенти
24
23,48
19,85
19,8
Провизии
2,8
4,4
5
5
Дължими на клиенти
12,2
11,3
12,68
12,9
Финансиране от Евросистемата
0,3
1,77
1,2
1,2
Общ собствен капитал
0,9
0,9
1,73
2,3
Загуба след данъчно облагане
-0,87
-1,76
-1,5
Нетни кредити/депозити
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Източници:
Януари 2013 г.: Alpha Bank ФГ 2012 резултати, представяне на 27 март 2013 г. (достъпно в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Декември 2012 г.: Ключови показатели на Alpha Bank и Emporiki Bank, на разположение в интернет на адрес: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 г. и 2010 г.: Консолидирани финансови отчети на Emporiki Bank към 31 декември 2011 г.
2.2.2. Придобиване на избрани задължения на трите кооперативни банки
(51)
На 8 декември 2013 г. Банката на Гърция реши да пристъпи към преструктуриране на трите кооперативни банки - Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония.
(52)
Банката на Гърция пристъпи към придобиване и поемане на задължения (32), при което всички депозити, включително междубанковите депозити, вземанията и задълженията към гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите, без заемите, ще бъдат прехвърлени на купувач. Банката на Гърция се свърза с четирите гръцки банки със системно значение, тъй като според Банката на Гърция депозитите следва да бъдат прехвърлени към изцяло рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank предоставиха обвързващи оферти на 5 декември 2013 г. Банката на Гърция счете офертата на Банката като предпочитана. Банката предложи сума, равна на 2,1 % от прехвърлените депозити като насрещна престация.
2.2.2.1. Банката на Додеканезите
(53)
Банката на Додеканезите е създадена през 1994 г.
(54)
На 22 юли 2013 г. националната банка на Гърция поиска от Банката на Додеканезите да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Додеканезите увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Додеканезите, изчислено въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г., бе оценено на 3,5 % и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(55)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Додеканезите. Лицензът на Банката на Додеканезите беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (33). Подбрани пасиви на Банката на Додеканезите бяха прехвърлени на Банката (34). Според Банката на Гърция (35) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на около 6 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 255 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране (36) от 249 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 166 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 83 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Додеканезите възлиза на 258,5 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
(56)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Додеканезите има 132 служители и 11 клона. В рамките на оздравяването Банката не е поела клонове на Банката на Додеканезите, но посочи, че ще запази физическо присъствие в области, в които няма мрежово припокриване (а именно на 4 острова без банкови алтернативи), чрез даване под наем на четирите малки клона, които се управляват от синдика. Служителите на Банката на Додеканезите бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.2. Банката на Евбея
(57)
Банката на Евбея е създадена през 1995 г.
(58)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Евбея да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Евбея увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Евбея бе изчислено на 1,8 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 юни 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(59)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Евбея. Лицензът на Банката на Евбея беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (37). Подбрани пасиви на Банката на Евбея бяха прехвърлени на Банката (38). Според Банката на Гърция (39) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 98 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 96 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 64 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 32 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране. На 16 юни 2014 г. Банката на Гърция определи, че окончателният недостиг на финансиране на Банката на Евбея възлиза на 105 млн. EUR. HFSF ще покрие неплатената част от недостига на финансиране.
Към 30 септември 2013 г. Банката на Евбея има 59 служители и 4 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Евбея. Служителите на Банката на Евбея бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
2.2.2.3. Банката на Западна Македония
(60)
През 1995 г. бе създадено Кредитното кооперативно дружество за развитие на Префектура Кожани. През 2008 г. Кооперативът действаше с новото наименование „Кооперативна банка на Западна Македония“.
(61)
На 22 юли 2013 г. Банката на Гърция поиска от Банката на Западна Македония да възстанови своето съотношение на основния капитал от първи ред. Банката на Западна Македония увеличи капитала си чрез публично предлагане на кооперативни акции. Според проспекта на търга съотношението на основния капитал от първи ред на Банката на Западна Македония бе изчислено на -11 % въз основа на финансовите данни на банката на 30 септември 2013 г. и следователно е под минималните изисквания в областта на капиталовата адекватност, определени от Банката на Гърция. Въпреки това увеличението на капитала не успя да привлече достатъчно търсене от страна на инвеститорите.
(62)
По тази причина на 8 декември 2013 г. Банката на Гърция започна оздравяването на Банката на Западна Македония. Лицензът на Банката на Западна Македония беше оттеглен и тя беше обявена в ликвидация (40). Подбрани пасиви на Банката на Западна Македония бяха прехвърлени на Банката (41). Според Банката на Гърция (42) справедливата стойност на прехвърлените активи е възлязла на 2 млн. EUR, докато справедливата стойност на прехвърлените пасиви е възлязла на 84 млн. EUR. Разликата е в недостига на финансиране от 82 млн. EUR. Недостигът на финансиране е бил покрит от HFSF съгласно член 63, буква г), точка (13) от Закон № 3601/2007. През декември 2013 г. HFSF изплати 2/3 от общия недостиг на финансиране, т.е. 55 млн. EUR, под формата на известия на EFSF, като същевременно се ангажира, че оставащата сума от 27 млн. EUR ще бъде изплатена при окончателното определяне на недостига на финансиране.
(63)
Към 30 септември 2013 г. Банката на Западна Македония има 36 служители и 3 клона. Банката не е поела клонове на Банката на Западна Македония. Служителите на Банката на Западна Македония бяха съкратени и селективно назначени отново от Банката.
(64)
Основните параметри на трите кооперативните банки са представени в таблица 7.
Таблица 7
Ключови данни за трите кооперативни банки (млн. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Справедлива стойност на прехвърлените активи
Справедлива стойност на прехвърлените пасиви
в т.ч. прехвърлени депозити
Първоначален недостиг на финансиране
Възнаграждение
(2,1 % от прехв. депозити)
Банката на Додеканезите
6
255
255
249
5
Банката на Евбея
2
98
95
96
2
Банката на Западна Македония
2
84
82
82
2
Общо
427
9
Източници:
Решения 97/1, 97/2, 97/3 от 8.2.2013 г. на Кредитния и застрахователен комитет на Банката на Гърция.
Решения 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 от 8.12.2013 г. на Комитета по мерките за оздравяване на Банката на Гърция.
2.2.3. Придобиване на Citibank Гърция
(65)
Citibank International е основана през 1812 г. Citibank е създадена през 1964 г. в Гърция преди всичко да служи на нуждите на морския и корпоративния сектор. През 1980 г. Citibank Гърция започна да се развива и в банкирането на дребно. Citibank Гърция в момента е активна в потребителския и корпоративния сектор и функционира с мрежа от 20 клона в цялата страна.
(66)
На 29 май 2014 г. HFSF получи искане от Банката за одобрение за придобиване на Citibank Гърция, включително Diners Club Гърция („Diners“) (43).
(67)
Банката изрази намерението си да придобие дейностите на Citibank Гърция, включително потребителските заеми (за нетна обща сума в размер на 442 млн. EUR и 1 115 млн. EUR необслужвани заеми, които са напълно отписани), потребителските депозити (общо 1 067 млн. EUR), управляваните активи (1 186 млн. EUR), клоновете на дребно, мрежата от банкомати (44) и служителите (45). Освен това Банката изрази намерението си да закупи 100 % от акционерния капитал на Diners под формата на обикновени акции.
(68)
Цената бе определена на 2 млн. EUR.
(69)
На 5 юни 2014 г. HFSF предостави своето одобрение по отношение на придобиването на Citibank Гърция от Банката.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
(70)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(71)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2011 г. гаранциите, предоставени на Банката, възлизат на 14,0 млрд. EUR. Към 30 септември 2011 г. Банката е получила заеми от държавни облигации в размер на 1,6 млрд. EUR (46).
(72)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 12 юни 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата за подпомагане на гръцките банки.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(73)
През месец май 2009 г. в Банката е бил влят капитал в размер на 940 млн. EUR (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от претеглените спрямо риска активи (47) (RWA) на Банката към този момент.
(74)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години.
(75)
Банката изкупи обратно привилегированите акции на 17 април 2014 г., както е описано в съображение 41.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(76)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който финансовата институция заплаща за СПОЛ, е с […] (48) базисни пункта по-висок отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(77)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция. Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция (49). Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(78)
Към 31 декември 2011 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 6,7 млрд. EUR (50), докато към 31 декември 2012 г. Банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 23,6 млрд. EUR (51).
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(79)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г.
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г.
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. - май 2013 г.
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(80)
В съображения 14-32 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank (52) е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от месец май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(81)
На 20 април 2012 г. HFSF изпрати писмо до Банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на Банката в размер на до 1,9 млрд. EUR.
(82)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF прехвърли на Банката 1,9 млрд. EUR под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). Прехвърлените на Банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че Банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на Банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(83)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че Банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (53).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(84)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(85)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(86)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 1 629 млн. EUR (мярка B3).
(87)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през месец декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (4 571 млн. EUR (54)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(88)
На 16 април 2013 г. Общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал на Банката. На 1 май 2013 г. Банката съобщи за записване на предлагането на права за 457 и стартирането на частно капиталовложение за сума до 93 млн. EUR при цена от 0,44 EUR за нова акция (55).
(89)
Банката обяви завършването на емитирането на права, както и пълното разпределяне на частното капиталовложение на 3 юни 2013 г. (56) Общото участие на частен капитал в увеличението на акционерния капитал на Банката следователно достигна 550 млн. EUR.
(90)
На същата дата Банката обяви също, че HFSF ще запише 9 138 636 364 акции при цена от 0,44 EUR на акция. В резултат на това до рекапитализация от пролетта на 2013 г. HFSF инжектира в Банката капитал в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на сумата от мерки B1, B2 и B3, след като се приспадне сумата на частно участие. Акциите, притежавани от HFSF, му дават ограничено право на глас, тъй като общото частно участие достигна 12 % от увеличението на капитала. Законът за HFSF предвижда, че частните инвеститори ще запазят контрола над Банката, ако инжектират над 10 % от капитала, необходим на Банката. Въпреки това HFSF запазва пълно право на глас за ключови корпоративни решения.
(91)
Посредством увеличението на акционерния капитал на Банката (мярка B4) първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил частично изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(92)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции (57), за който извънредно свиканото общо събрание на акционерите е взело решение на 16 април 2012 г. (58), цената на новите акции е била определена на 0,44 EUR на акция.
(93)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в Банката с дял от 83,66 % (59). HFSF издаде 1 233 503 482 варанти и предостави на частните инвеститори един варант за всяка записана акция, без никаква насрещна престация (60). Всеки варант дава право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Първото упражнение беше на 10 декември 2013 г. и варантите след това могат да бъдат упражнявани два пъти годишно до 10 декември 2017 г. Цената на упражняване е равна на продажната цена от 0,44 EUR, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна база през последните шест месеца) (61).
(94)
Законът за HFSF, изменен през 2014 г., предвижда, че само цените на упражняване на варантите могат да бъдат коригирани в случай на емитиране на права. В допълнение, всяка такава корекция ще се извършва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Не е предвидена корекция в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за държавна подкрепа за трите кооперативни банки
(95)
Както вече беше посочено в раздел 2.2.2., недостатъчното финансиране на Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония беше изчислено от Банката на Гърция съответно на 249 млн. EUR, 96 млн. EUR и 82 млн. EUR. Следователно общият размер на недостига на финансирането беше оценен на 427 млн. EUR. Той беше покрит от HFSF, който предостави на Банката съответна сума облигации на EFSF.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(96)
На 12 юни 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на Банката, в който е обяснено как Банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Emporiki Bank и депозитите на трите кооперативни банки - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(97)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че международните ѝ операции представляват повече от 20 % от общите активи през декември 2009 г. и 15 % от общите активи през юни 2013 г. (62), този дял ще намалеят до около […] в края на 2018 г. (63)
(98)
Основният приоритет на Банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(99)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на Emporiki Bank и трите кооперативни банки Банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 31 декември 2010 г. до 30 септември 2012 г. Банката намалява своето физическо присъствие в Гърция. Тя намалява своите клонове от 458 през 2010 г. на 426 през 2012 г. (64) и също съкращава броя на заетите в гръцките банкови и небанкови дейности с няколко стотин служители през същия период (65).
(100)
От декември 2012 г. до декември 2017 г. Банката планира да намали допълнително броя на клоновете в Гърция от 739 на […]. Броят на служителите в банковите и небанковите дейности в Гърция ще намалее от 11 435 на […] (66).
(101)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 345 млн. EUR на прогнозна база през 2012 г. на […] млн. EUR през 2017 г. (67) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране.
(102)
В плана за преструктуриране е описано също така как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Лихвата, платена по депозити (средната стойност на срочните, безсрочните депозити и процента на спестяванията) се очаква да спадне в Гърция. Това намаление ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично, зависимостта на Банката от гарантирана от държавата СПОЛ и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 32 % от общите ѝ активи през 2012 г. на само […] % през 2017 г. (68)
(103)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нейното нетно съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (по-ниско в сравнение със 131 % през 2012 г. (69)), а нейната капиталова адекватност ще продължи да се подобрява.
(104)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своите кредитни процеси както по отношение на инициирането на кредити (по-добро обезпечение, намалени лимити), така и по управлението на необслужваните заеми. Съотношението на необслужваните заеми ще достигне […] % през 2014 г. и след това ще започне да намалява, с очакван процент от […] % в края на периода на преструктуриране (70). Стойността на риска (обезценка) ще намалее от 2 799 млн. EUR през 2012 г. на прогнозна база (т.е. включително Emporiki Bank) на […] млн. EUR през 2018 г. (71) поради възстановяването на гръцката икономика.
(105)
Повишаването на оперативната ефективност, увеличаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. […]. Нейната възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […]% през 2018 г. (72) в Гърция.
2.4.2. Международни банкови дейности
(106)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя продаде украинското си дъщерно дружество през август 2013 г. Броят на клоновете в Югоизточна Европа беше намален от 622 през 2009 г. на 488 през 2012 г. (73)
(107)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. Банката възнамерява да ограничи размера на международните си активи до […] млрд. EUR. В съответствие с тази цел Банката ще разгледа всяка комбинация от продажби на активи или намаляване на задлъжнялостта на своя портфейл. Този предвиден размер на международните активи на Банката представлява намаление от […] % на чуждестранните активи към 31 декември 2012 г. […].
(108)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до ликвидната позиция. Вътрешногруповото финансиране на чуждестранните дъщерни дружества ще намалее от 4 172 млн. EUR на […] млн. EUR от 2013 г. до 2017 г. (74)
(109)
За да подобри рентабилността на външната си дейност, Банката планира да осъществи значителна програма за намаляване на разходите в международната мрежа, с намаляване на броя на клоновете и персонала. Например, през […], […] клонове от общо […] ще бъдат закрити, докато работната сила ще намалее с […] служители (- […]) между 2012 г. и 2018 г. (75)
(110)
В резултат възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] (76).
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(111)
Банката е успяла да набере значителна сума капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(112)
Първо, Банката набра частен капитал през 2009 г. с емисия на права в размер на 986 млн. EUR (77). Както е посочено в съображение 89, Банката успя също да набере капитал от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Делът на съществуващите акционери също беше силно намален вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF получи 83,66 % от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., което означава, че дяловото участие на акционерите стана едва 4,9 %. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(113)
Банката мобилизира 1,2 млрд. EUR капитали от пазара през март 2014 г., за да покрие своята нужда от допълнителен капитал и за погасяване на привилегированите акции, държани от Гърция. Тези нови акции бяха издадени на по-висока цена на акция от това, което е било платено от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(114)
На 20 април 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 40 %, 60 % и 60 % от съответните им номинални стойности в брой. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. На 7 май 2012 г. Банката обяви резултатите от обратното изкупуване (78). Съвкупната участие достигна 66 % с обща капиталова печалба от 333 млн. EUR. На 19 април 2013 г. Банката обяви друго упражнение за управление на пасивите за неизплатена номинална стойност в размер на 316 млн. EUR. Банката предложи да изкупи обратно ценните книжа от първи ред, горния втори ред и долния втори ред на покупни цени от 35 %, 55 % и 55 % от съответните им номинални стойности в брой. Цената на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Процентът на приемане е бил 58 %, като прирастът на капитала възлиза на 103 млн. EUR.
(115)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 985 млн. EUR на 134 млн. EUR.
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(116)
На 12 юни 2014 г. Гърция е поела задължение Банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на същата дата, и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране. Тези допълнителни ангажименти, които са изброени в приложението, са обобщени в настоящия раздел.
(117)
Първо, гръцките органи са поели задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (79)
(118)
Гръцките органи са поели задължение също така Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (80)
(119)
Що се отнася до чуждестранните филиали на Банката, гръцките органи са поели задължение Банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че Банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (81)
(120)
Гръцките органи са поели задължение Банката да продаде множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (82).
(121)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката, да приведат Банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (83).
(122)
Гърция също така пое ангажимент, че Банката ще прилага висококачествена кредитна политика, за да се гарантира, че решенията относно предоставянето и преструктурирането на заеми целят максималното увеличаване на жизнеспособността и рентабилността на Банката. Гръцките органи поеха задължение Банката да спазва високи стандарти за наблюдение на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (84).
(123)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (85).
(124)
Накрая Гърция пое ангажимент, че Банката ще спазва някои поведенчески ограничения, като например забрана за изплащане на купони и за раздаване на дивиденти, забрана за придобивания и забрана за обявяване на държавната подкрепа (86).
(125)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(126)
Отделно,Гърция посочи, че ще получи одобрение от Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите от Банката или от какъвто и да било държавен субект, включително HFSF (87).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(127)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (88) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(128)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (89). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (90), тъй като Банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на Банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(129)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Alpha Bank, Комисията не можеше да ги оцени.
(130)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавната помощ, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране на четирите най-големи гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, Националната банка на Гърция и Piraeus Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАР НА БАНКАТА
(131)
На 30 август 2012 г. Комисията получи мнения от Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
(132)
По отношение на целесъобразността на мярката Банката отбеляза, че тя е от системно значение както в Гърция, така и на банковите пазари, на които извършва дейност. Тя добави също, че бизнес моделът ѝ е жизнеспособен и че това е доказано през дългата ѝ забележителна история.
(133)
Банката също така отбеляза, че двете вълни на рекапитализация са били вторичен ефект от сериозното влошаване на икономическата среда и че допълнителните мерки за помощ да дошли в резултат на задълбочаването на финансовата криза. Тя заяви, че пропорционално е получила най-малко държавна помощ до този момент в сравнение с големите гръцките банки. Банката отбеляза, че по отношение на това дали всички възможни мерки са били незабавно предприети, за да се избегне по-нататъшната нужда от помощ за Банката в бъдеще, в плана за преструктуриране се предоставя изчерпателна информация относно мерките за споделяне на тежестта, които са вече приложени, текущи и планирани. Банката също така отбеляза, че тези мерки гарантират, че нито една от заинтересованите страни не е засегната. Те биха допринесли, заедно със съществуващата силна бизнес основа и надеждността на процеса на оценка на капитала, за да се гарантира, че Банката е подходящо капитализирана, което ще доведе до възстановяване на жизнеспособността и в крайна сметка излизане от държавната помощ.
(134)
Освен това Банката приветства яснотата по отношение на постоянната рекапитализация, която според нея следва да отразява напълно причините, поради които е поискала държавно подпомагане. Тя отбеляза още, че рекапитализацията е насочен към капиталовите загуби, произтичащи от участието ѝ в програмата за PSI, което е извънредно и непредвидимо събитие. Тя изрази становището, че не е поела прекомерен риск при придобиването на държавен дълг по гръцките и европейските стандарти. Тя заяви, че без PSI тя щеше да избегне необходимостта за рекапитализация през 2012 г. и щеше да бъде в добра позиция да изплати привилегированите акции в съответствие с договорните условия. Освен това отбеляза, че дори след отчитането на значителни капиталови загуби в резултат на участието на Банката в PSI, тя все още е имала положителна нетна стойност на активите.
(135)
Банката добави, че тя работи с много силна база и е изключително активна в прилагането на мерки за успешна работа през период на изключителен стрес. Тя отбеляза, че от началото на кризата не е участвала в агресивни търговски политики или неподходящо поемане на риск, като същевременно се е съсредоточила върху управлението на кредитния риск, приела е мерки за дисбалансите в своя профил на финансиране чрез контролирано намаляване на задлъжнялостта и активно е управлявала своята разходна база чрез рационализиране на оперативната платформа и оптимизиране на разходите за обществени поръчки.
(136)
Освен това тя изтъкна значителното споделяне на тежестта между заинтересованите страни. Тя посочи още съществените предпазни мерки, предоставени на разположение на официалния сектор за предотвратяване на прекомерното поемане на риск от страна на рекапитализирани банки и за стриктно наблюдение на правилното прилагане на плановете за преструктуриране, като назначаването на представители на Министерството на финансите и HFSF в борда на директорите на Банката и съответните комитети. Тя подчерта също така, че HFSF ще наблюдава изпълнението на плана за преструктуриране и че периодът на суспендиране на правата на глас на HFSF ще бъде прекратен в случай на съществено неспазване.
(137)
По тези причини Банката счита, че структурата и условията на постоянната рекапитализацията следва да осигурят силни стимули за съществуващите и новите акционери да участват в бъдещи увеличения на капитала.
(138)
По отношение на необходимостта от мярката, Банката отбеляза, че мярката за помощ е насочена към капиталовия дефицит, причинен от PSI, така че Банката спазва минималния коефициент на капиталова адекватност, наложен от Банката на Гърция, продължава да има достъп до операции по рефинансиране от ЕЦБ и ще може да подкрепи своите клиенти и гръцката икономика по време на трудна ситуация.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Банката заяви намерението си да не използва своята помощ за нарушаване на конкуренцията. Тя подчерта също така, че не е участвала в агресивни търговски политики след получаване на държавната помощ. Тя отбеляза също, че тъй като всички големи гръцки банки са получатели на помощ и тъй като желанието на чуждестранните участници в гръцкия пазар за гръцкия риск намалява, способността на всеки получател на помощта да наруши конкуренцията в ущърб на неподпомаганите получатели е сведена до минимум.
4.2. МНЕНИЯ ОТ ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(140)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(141)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(142)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Alpha Bank.
5.1. МНЕНИЯ ОТ БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(143)
По отношение на целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че първата междинна рекапитализация е била временна, като се има предвид, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличение на акционерния капитал на четирите банки.
(144)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако Банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако Банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(145)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(146)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на Банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАР НА HFSF
(147)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той изтъкна също така структурата на управление на HFSF.
(148)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(149)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на Банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на Банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(150)
HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Те включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ДЪРЖАВНАТА ПОДКРЕПА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ИЗБРАНИ ПАСИВИ НА ТРИТЕ КООПЕРАТИВНИ БАНКИ
(151)
На първо място Комисията трябва да оцени дали държавната помощ, свързана с оздравяването на трите кооперативни банки (т.е. финансирането на недостига на финансиране, което позволи прехвърлянето на депозити, включително междубанкови задължения и вземания и задължения срещу HDIGF), представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(152)
Комисията ще започне с оценката на това дали следните потенциални бенефициери са се възползвали от предимство: i) кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности; и ii) Банката.
i) наличие на помощ за кооперативните банки и потенциално прехвърлените към Банката дейности
(153)
Що се отнася до кооперативните банки, Комисията отбелязва, че Банката на Додеканезите, Банката на Евбея и Банката на Западна Македония бяха поставена в ликвидация и техните банкови лицензи бяха оттеглени. Поради тази причина те вече няма да извършват икономическа дейност на пазара на банкирането.
(154)
Държавната помощ, тоест финансирането на недостига на финансиране, би представлявала помощ за прехвърлените вземания и задължения по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, единствено ако те заедно са съставлявали едно предприятие. Това понятие трябва да се разбира в смисъл, че обозначава стопанска единица, дори ако от правна гледна точка тази стопанска единица е съставена от няколко физически или юридически лица. Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, се смята за икономическа дейност. Поради това, с цел да се направи заключение дали е налице помощ за дадено предприятие, следва да се прецени дали прехвърлянето на вземанията и задълженията предполага трансфер на икономическа дейност.
(155)
Както бе посочено в раздел 2.2.2, вследствие на преструктурирането на кооперативните банки само депозитите, междубанковите задължения и вземания и задълженията към HDIGF бяха прехвърлени на Банката. Трите кооперативни банки имаха общо 227 служители и 18 клона. Следва да се отбележи, че не е имало автоматично прехвърляне на клонове или трудови договори или заеми между трите кооперативни банки и Банката. Следователно фактът, че заемите не се прехвърлят на Банката, но остават за трите кооперативни банки в процедура по ликвидация, фактът, че не са прехвърлени клонове, и липсата на автоматично прехвърляне на трудови договори допринасят (91) за заключението, че не е налице прехвърляне на икономическа дейност. Прехвърлените пасиви (т.е. депозити) не могат да се считат за получател на държавна помощ, тъй като те не представляват „предприятие“.
(156)
Накратко, трите съществуващи правни субекти са били поставени в ликвидация и вече не упражняват никаква банкова дейност. В същото време прехвърлените активи и пасиви не представляват икономическа дейност.
(157)
Поради това се стигна до заключението, че предоставянето на EFSF облигации от HFSF на Банката за покриване на недостига във финансирането на придобитите активи и пасиви на трите кооперативни банки не позволява продължаването на икономически дейности на тези банки. Следователно подкрепата от HFSF не представлява нито помощ за ликвидираните предприятия, нито помощ за прехвърлените активи и пасиви.
ii) наличие на помощ за Банката
(158)
Що се отнася до това дали продажбата на активите и пасивите на трите кооперативни банки включва държавна помощ в полза на Банката, Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания, и по-специално дали i) продажбата е открита, безусловна и недискриминационна; ii) продажбата се извършва при пазарни условия; както и iii) държавата е повишила до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви (92).
(159)
Както е посочено в съображение 52, Банката на Гърция се е свързала само с четирите гръцки банки със системно значение с оглед на продажбата на определени активи и пасиви на трите кооперативни банки, тъй като е счела, че депозитите трябва да бъдат прехвърлени на изцяло да рекапитализирани институции. Само Банката и Eurobank са предоставили обвързващи оферти. Alpha Bank е била избрана като най-добър оферент в тръжната процедура, организирана от органа по преструктурирането, който е взел предвид предложената цена и способността за поемане и интегриране на закупените депозити по цялостен и бърз начин.
(160)
Пакетът за продажба се е състоял само от депозити без никаква инфраструктура. Купувачът би могъл да бъде само банка с инфраструктура и мрежа от клонове в Гърция, която да служи на интересите на вложителите.
(161)
Тъй като Комисията няма причина да смята, че продажбата не се е състояла при пазарни условия, той стига до заключението, че помощта за Банката може да бъде изключена, в съответствие с точка 80 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., точка 20 от Съобщението за преструктуриране и практиката за вземане на решения на Комисията (93).
iii) заключение относно наличието на помощ
(162)
Държавната помощ, свързана с продажбата на трите кооперативни банки, не облагодетелства определена икономическа дейност или предприятие. Затова мярката не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(163)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ за Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 и A)
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(164)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (94) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Бъдеща подкрепа за осигуряване на ликвидност, отпусната по тази схема, също представлява помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(165)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по мярката за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 940 млн. EUR под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на Банката.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(166)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за Банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(167)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(168)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 23,6 млрд. EUR.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(169)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1,9 млрд. EUR.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(170)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank, включва държавни ресурси.
(171)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(172)
В резултат на мярка B2 позицията на Банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B2 да се отрази на търговията между държавите членки.
(173)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 042 млн. EUR.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(174)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. HFSF получава ресурсите си от държавата. Поради това Комисията заключава, че е писмото се ангажират държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 629 млн. EUR.
(175)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент да влее капитал,преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталов пазар. Предимството е избирателно, защото не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция.
(176)
Тъй като Банката развива дейност на други банкови пазари в Европейския съюз и тъй като в Гърция оперират финансови институции от други държави членки, възможно е също мярка B3 да се отрази на търговията между държавите членки да наруши конкуренцията.
(177)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(178)
Участието на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и частично изпълнение на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR под формата на обикновени акции. Фактът, че не цялата сума на капитала, поета като ангажимент чрез мярка B3, действително е трябвало да се инжектира, се дължи на набирането на 550 млн. EUR капитал от частни инвеститори. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на Банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(179)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Поради това предимството, предоставено на Банката, е избирателно. Що се отнася до нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата им. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Мярката представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(180)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, възлизат на 4 571 млн. EUR. Както се посочва в раздел 7.1.3.4, само част от общата сума, отпусната през декември 2012 г. (мярка B3) е преобразувана в действително вливане на капитал (мярка B4). Размерът на действително изплатената държавна помощ е бил само 4 021 млн. EUR.
(181)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на Банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период RWA на Банката са се променили, като са се повишили след придобиването на Emporiki Bank. Във връзка с това възниква въпросът кое ниво на RWA следва да се използва, и по-специално дали държавната помощ следва да се преценява от гледна точка на RWA, които са съществували в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки имат за цел да покрият, вече са съществували през месец март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на Банката към 31 март 2012 г. Фактът, че Банката е придобила Emporiki Bank доста след март 2012 г., не следва да води до намаляване на съотношението „помощ към RWA“. В действителност помощта е не по-малко нарушаваща, тъй като Банката е направила покупка, която увеличава нейните RWA. Следва да се припомни също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията през пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е отчитала придобиването от страна на гръцките банки, за да коригира нуждите им от капитал - в посока нагоре или надолу. Този елемент допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(182)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 4 571 млн. EUR. Тази сума представлява 10,3 % от RWA на Банката към 31 март 2012 г. (95)
(183)
Тъй като Банката успя да привлече капитал от частния сектор, реалното инжектирано количество от HFSF в Банката възлизат на само 4 021 млн. EUR, което представлява 9,1 % от RWA на Банката на 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(184)
Мерки А, B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ за рекапитализация/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
940 млн. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Участие на HFSF в рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
4 571 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 021 млн. EUR)
10,3 %
(сума, платена от HFSF: 9,1 %)
Обща капиталова помощ, предоставена на Банката
5 511 млн. EUR
(сума, платена от HFSF: 4 961 млн. EUR)
12,3 %
(сума, платена от HFSF: 11,1 %)
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подкрепа за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г.
Облигационен заем: 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
39,2 млрд. EUR
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(185)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(186)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (96) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(187)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (97), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Затова оценката на мерките за подпомагане трябваше да бъде извършена на основание член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(188)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(189)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;
б)
Необходимост: мярката за помощ трябва, по своя размер и форма, да е необходима за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(190)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(191)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(192)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 31 Юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание за оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(193)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от Банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (98). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание за оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(194)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание за оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(195)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(196)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 31 юли 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(197)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(198)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 26, и тъй като Банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, Банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на Банката.
(199)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за Банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това Банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от Банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Тя е ограничена до необходимия минимален размер.
(200)
Помощта е ограничена до минималния необходим размер. Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията също така отбелязва, че Гърция е поела ангажимент, че Банката ще изпълни мерките за преструктуриране, като намали своята зависимост от рефинансиране от централната банка, и че Банката ще спазва ограниченията в поведението, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подкрепа за ликвидността ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(201)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(202)
Както е посочено в съображение 189 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (99): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са обяснява допълнителни относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(204)
По отношение на целесъобразността на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) Комисията счита, че са подходящи, защото те дават възможност на Банката да се съобрази с капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката не би била в състояние да упражнява своята дейност и би загубила достъп до операции по рефинансиране на ЕЦБ.
(205)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(206)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения (121) и (122) от това решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения (99) и (106), Банката е извършила и мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(207)
В решението за откриване по отношение на Alpha Bank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения (121) и (122) от това решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(208)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(209)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(210)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на Банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 206, били са предприети действия за намаляване на риска, че Банката ще се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на известията на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (100). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Alpha Bank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е намалял до 4,9 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни.
(212)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната ѝ икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (101).
(213)
Що се отнася до мярка B3, тя представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през месец декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през месец май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 212 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(214)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (102). Преди рекапитализацията през пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е само няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 4,9 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 212, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията смята, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(215)
HFSF също издаде варанти и предостави един варант за всяка записана акция на частните инвеститори, участващи в рекапитализация през пролетта на 2013 г. HFSF предостави варантите безвъзмездно. Както е обяснено в съображение 93, всеки варант включва право на закупуване на 7,40 акции от HFSF на определени интервали и цени. Цената на упражняване е равна на продажната цена на HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна база през последните шест месеца). Възнаграждението, получавано от HFSF по акциите, които притежава, де факто е ограничено до тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Въпреки това, тъй като тези варанти са ключов фактор за успеха на емитирането на права и частното пласиране, стартирани от Банката преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че те са позволили на Банката да намали размера на помощта с 550 млн. EUR. Действително поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и голямата несигурност, преобладаваща към този момент, симулациите, които бяха на разположение тогава, показаха, че без варанти частните инвеститори не биха постигнали достатъчна възвращаемост и не биха участвали. Поради причините, обяснени в съображения 205 и 212, тъй като HFSF ще получи минимално положително възнаграждение, ако варантите бъдат упражнени, и поради това, че една от целите на Меморандума за икономическите и финансовите политики е да се привлекат частни инвеститори, за да се запазят някои банки под частно управление и да се избегнат ситуации, в които целият банков сектор ще се контролира от HFSF, Комисията може да приеме такова отклонение от стандартните изисквания възнаграждение, изложени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава също на факта, че законът за HFSF, изменен през март 2014 г., не предвижда никакви корекции на варантите в случай на непреференциално увеличаване на акционерния капитал и че в случай на емисия на права, само цената на упражняване на варантите може да се коригира и коригирането може да се осъществява едва ex post и само до размера на реализираните постъпления от продажбата на права на преференциално закупуване от HFSF. Освен това ангажиментът, поет от Гърция, че ще поиска одобрението на Комисията преди всяко обратно изкупуване на варантите, издадени от HFSF, ще позволи на Комисията да гарантира, че всяко бъдещо обратно изкупуване не намалява допълнително възнаграждението на HFSF и не увеличава възнагражденията на притежателите на варанти.
(216)
Що се отнася до обстоятелството, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произхожда главно от прекомерното поемане на риск. В допълнение, това е една от целите на МИФП за поддържане на някои банки под частно управление. Освен това рамката на взаимоотношенията и автоматичното въвеждане на правото на глас в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране предоставят защитни мерки срещу бъдещо прекомерно поемане на риск от частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. представляват един вид възнаграждение за държавата, тъй като държавният дълг към Банката беше намален с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Поради това Комисията прави заключението, че мярка B4 е била необходима.
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(217)
Комисията отбелязва, че Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели ангажимент да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, ангажиментите предвиждат, че операциите на Банката ще продължат да бъдат управлявани на търговски начала, както е обяснено в съображения 121 и 122, и Гърция също така се е ангажирала със забрана за придобиване, както и с редица продажби на активи, както е описано в съображения 123-124. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(218)
В Банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(219)
Накрая, на 12 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(220)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Alpha Bank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(221)
Следователно се стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПРИДОБИВАНИЯТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(222)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането се обяснява, че придобиванията на предприятия от подпомаганите банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието. Освен това в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. Освен това придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на Emporiki Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на Emporiki Bank върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(223)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършеното от Банката придобиване на Emporiki Bank подобрява възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност на Банката за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката придобива клиентите и депозитите, като в същото време значително намалява разходите за своята издръжка. Тя закрива значителен брой клонове на комбинираното дружество, в допълнение към рационализиране на функциите на централния офис.
(224)
По отношение на позициите, свързани с ликвидността, придобиването оказва положително въздействие върху Банката. В действителност, съотношението на заемите към депозитите на придобитото дружество е било около 115 %, което е доста под съотношението на Банката (103). Поради това то допринася за значителното подобряване на съотношението на заемите към депозитите на Банката.
(225)
От статична гледна точка сделката има положително въздействие и върху капиталовата адекватност на Банката, тъй като Банката придобива добре капитализирана банка за 1 евро. Към 31 март 2012 г. прогнозната капиталова адекватност на комбинираното дружество е била 11,8 %, докато равнището на капиталова адекватност на Банката е било само 8,8 %. Аналогично, прогнозното съотношение на основния капитал от първи ред на комбинираното дружество е възлизало на 11,1 %, докато това на Банката - на 7,9 %. Високият капитал ба Emporiki Bank предоставя защита срещу бъдещи загуби, които могат да се проявят при стрес-тест, както е показано в таблица 3. Статичното наблюдение на увеличаването на капиталовата адекватност на Банката е довело до надценяване на положителния ефект върху дългосрочната ѝ капиталова позиция. Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(226)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(227)
Банката е платила само 1 евро, за да закупи Emporiki Bank. Покупната цена следователно не е била финансирана чрез държавна помощ. Този факт предполага също, че плащането на продажната цена не е създало нужда от капитал за Банката. В допълнение, Emporiki Bank е подходящо капитализирана (т.е. до нивото, изисквано съгласно стрес теста от 2012 г., посочен в таблица 3). Като такова, придобиването е малко вероятно да създаде бъдеща нужда от капитал на Банката.
(228)
В заключение, поради наличието на нетипични условия (закупуване за 1 евро на изцяло капитализира Банката за изпълняване на изискванията на стрес теста), придобиването на Emporiki Bank по изключение не противоречи на изискването за свеждане до минимум на помощта.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(229)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва също, че може да разрешат придобивания, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При тези обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(230)
Банката на Гърция не е считала Emporiki Bank за жизнеспособна като самостоятелна банка според преглед на жизнеспособността, извършен от външен консултант в началото на 2012 г. Тя е носела огромни загуби за Crédit Agricole, затова Crédit Agricole е искала да я продаде. Ако не беше възможна продажба, Crédit Agricole можеше да обмисли как да я остави да фалира. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(231)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Emporiki Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно Банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията, резултатът от процеса на продажба не засяга условията на ефективна конкуренция в Гърция.
(232)
Освен това нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск. На последно място, както е заключено в съображение 227, не е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване (покупка за 1 евро на банка, капитализирана до нивото, което се изисква, за да издържи стрес-теста на Банката на Гърция).
(233)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на Emporiki Bank е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на Emporiki Bank
(234)
С оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки, и специфичните особености, свързани с придобиването на Emporiki Bank, се заключава, че въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиванията върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(235)
Придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки ще подсили дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(236)
По-точно интегрирането на депозитите на трите кооперативни банки в счетоводния баланс на Банката подобри нейния ликвиден профил. Нетното съотношение на заемите към депозитите на Alpha Bank S.A. намаля с около 1,5 % и зависимостта на Alpha Bank S.A. от Евросистемата спадна.
(237)
Освен това придобиванията дадоха на Банката възможност да увеличи своите приходи, като разшири клиентската си база в няколко географски области. Банката не е поела никаква скъпа инфраструктура или скъпа клонова мрежа. Банката не е поела и никакви заеми. Следователно това не увеличи нейните рискови или капиталови изисквания.
7.5.2.2. Въздействие на придобиванията върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(238)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(239)
Платеното от Банката за придобиването на прехвърлените активи и пасиви на трите кооперативни банки бе определено на 2,1 % от стойността на прехвърлените депозити и възлиза на приблизително 9 млн. EUR, което се равнява на 0,01 % от общата сума на счетоводния баланс на Банката по време на придобиването. Това възнаграждение следователно може да се счете за много ниско. Освен това Банката вече беше привлякла средства в размер на 550 млн. EUR от частния капитал при рекапитализация през пролетта на 2013 г.
(240)
Заключението е, че покупната цена на прехвърлените активи и пасиви (главно депозити) на трите кооперативните банки е толкова ниска, че не възпрепятства помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиванията
(241)
Както е посочено в съображение 229, според точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(242)
Банката на Гърция счете, че трите кооперативни банки не са жизнеспособни и приемането на мерките за преструктуриране е необходимо за поддържането на финансова стабилност. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(243)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиване на активите и пасивите на трите кооперативни банки, и единствената друга оферта идва от банка, която е получила дори по-голяма помощ. Освен това размерът на придобитите активи и пасиви е малък и не е довел до промяна в структурата на пазара (104).
(244)
В заключение, Комисията счита, че тези извънредни обстоятелства обосновават разрешаването на придобиванията в съответствие с точка 41 от Съобщението за преструктуриране.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки
(245)
Заключава се, че с оглед на особеностите на придобиването на подбрани активи и пасиви на трите кооперативни банки въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на Citibank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(246)
Придобиването на Citibank Гърция, включително Diners, ще подобри дългосрочната жизнеспособност на Банката. Банката придоби банка с високо обезпечен заем. В допълнение, на нетният кредитен портфейл е много по-малък отколкото придобитите депозити.
(247)
Интегрирането на депозитите на Citibank Гърция в счетоводния баланс на Банката ще подобри нейния средносрочен и дългосрочен финансов профил, като в същото време ще увеличи рентабилността на Банката.
(248)
Освен това чрез придобиването Банката ще подобри способностите си събиране на депозити, като по този начин ще постигне балансиран и устойчив бизнес модел.
(249)
Накрая, очакваните значителни синергии - от гледна точка на централните функции, ИТ услугите и оперативните разходи - ще допринесат за дългосрочната жизнеспособност на Банката.
(250)
Следователно придобиването е положително за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която Банката е имала нужда
(251)
Според точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, въпреки че придобиването оказва положително влияние върху жизнеспособността на Банката, то не е от основно значение за жизнеспособността ѝ по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(252)
Банката е платила само 2 млн. EUR (105), за да закупи Citibank Гърция и Diners.
(253)
Придобитият портфейл включва голям брой заеми, които са напълно отписани. В действителност, оценката на този нов портфейл от заеми би могла да компенсира ограничената нужда от капитал, произтичаща от включването им в счетоводния баланс на Банката.
(254)
Освен това Банката е привлякла средства в размер на 1,2 млрд. EUR от частния капитал на цена за акция, по-висока от цената, при която HFSF е записал при рекапитализацията през пролетта на 2013 г.
(255)
При тези конкретни обстоятелства не може да се твърди, че придобиването е било финансирано чрез държавна помощ. Придобиването няма да увеличи нуждата от помощ или да намали възнаграждението на съществуваща помощ.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(256)
Както е посочено в съображение 241, държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на дружества, които не получават подкрепа, по-специално за придобиването на конкурентни дружества.
(257)
Покупната цена, платена за Citibank Гърция, беше изключително ниска и Банката мобилизира голяма сума частен капитал при висока цена на акция. Поради това не може да се приеме, че е използвана държавна помощ за финансиране на това придобиване.
(258)
В допълнение, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиване на периметъра на дейност, придобит от Банката, не е налице ефект на изтласкване на инвеститори, които не получават помощ.
(259)
В заключение, с оглед на елементите в съображения 257 и 258, придобиването не попада под забраната в точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това Комисията припомня, че нуждата на Банката от помощ не произтича от лошо управление или неподходящо поемане на риск.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на Citibank Гърция
(260)
Заключава се, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на Банката (106), и специфичните особености, свързани с придобиването на Citibank Гърция, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(261)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през месец декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(262)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 4 571 млн. EUR, което е по-малко от размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (4 786 млн. EUR). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(263)
Най-голямата част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Комисията отбелязва също така, че експозиция на Банката на гръцкия държавен риск е по-малка от тази на другите основни гръцки банки, така че не може да се счита, че е натрупала прекомерна експозиция към държавен дълг. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(264)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г. и тъй като Банката е придобила по-нежизнеспособната банка Emporiki Bank, Банката трябва да приспособи своята организация, своята структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, Банката трябва да рационализира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(265)
Важен втори източник на загуби за Банката бяха нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (107).
(266)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. През 2012 г. например дейностите в Кипър, Румъния, Сърбия, Бивша югославска република Македония и България са били на загуба, докато дейностите в Албания са донесли нулева печалба. Стрес-тестовете, проведени през 2012 г. за определяне на потребностите от капитал на Банката, показват, че прогнозите за кредитните загуби по чуждестранните заеми възлизат на 921 млн. EUR при базовия сценарий и на 1 201 млн. EUR при неблагоприятния сценарий. Чуждестранните активи също представляваха изтичане на ликвидност, тъй като вътрешногруповото финансиране възлизаше на няколко милиарда евро.
(267)
В заключение, тъй като сред четирите най-големи гръцки банки Банката е притежавала най-малко по време на PSI и тъй като загубата, дължаща се на PSI, е по-голяма отколкото помощта, получена чрез мерки B, B2, B3 и B4, може да се заключи, че повечето от загубите и необходимостта от помощта попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., в която се позволява на Комисията да намали своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(268)
Накрая, малка част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(269)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(270)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(271)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантирана от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на Банката така също да намали своите разходи за финансиране.
(272)
С посоченото в съображение 118 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и при гарантираната от държавата СПОЛ.
(273)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране Гърция също е поела задължение, че Банката ще продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 118. Постигането на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(274)
От началото на кризата до момента Банката започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (108). До 2017 г. общите разходи на Банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. За постигането на тази цел Гърция е поела ангажимент, че Банката ще намали своите клонове и служители в Гърция съответно до […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимален размер на общите разходи (109) в Гърция от […] млн. EUR. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Банката в новата пазарна среда.
(275)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 32,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (110) Банката възнамерява да подобри своята кредитна политика (граници, обезпечение) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да намали до минимум загубите си. Гърция е поела задължение също така, че Банката ще изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да управлява рисковете и да се увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображение 122.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(276)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, като се има предвид, че HFSF притежава 69,9 % (111) от акциите на Банката към след увеличението на капитала през 2014 г., но има ограничени права на глас. Освен това някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и варанти и по този начин биха могли да извлекат пълна полза, ако цената на акциите се повиши през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. между Банката и HFSF беше договорена специфична рамка на отношенията. С това споразумение се защитават ежедневните дела на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако Банката не изпълни своя план за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(277)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображение 266.
(278)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи да се насочва към вътрешния пазар. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Украйна. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на своята мрежа в останалите дъщерни дружества, както е описано в съображение 109.
(279)
Общото количество на чуждите активи ще се свие с най-малко още […] % до 31 декември 2017 г. (в сравнение с 31 декември 2012 г.).
(280)
Общата доходност на международните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък.
(281)
Следователно Комисията вярва, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дейности, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 119 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на Банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(282)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. В същото време капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(283)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (112) В плана за преструктуриране се показва, че Банката може да устои на умерен стрес, тъй като при неблагоприятния сценарий Банката остава печеливша и добре капитализирана в края на периода на преструктуриране.
(284)
Размерът на допълнителния капитал, който е бил повишен през 2014 г., а именно 1,2 млрд. EUR, е достатъчен, за справяне с основния сценарий на стрес-теста от 2013 г. в периода на преструктуриране и за възстановяване на сумата на привилегированите акции, което Банката направи през април 2014 г. (113) Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Комисията следователно счита, че капиталовите нужди при базовия сценарий, оценени от Банката на Гърция, предполагат известна степен на стрес. За да заключи, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение и тъй като увеличението на капитала през март 2014 г. показва, че Банката е възстановила достъпа си до капиталовите пазари.
(285)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(286)
Поради това се стигна до заключението, че Банката е взела достатъчно мерки, за да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(287)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на Банката.
7.6.3.1. Собствен принос от Банката: продажби и съкращаване на разходите
(288)
Банката вече е продала някои малки чуждестранните предприятия (Украйна) и се е освободила от част от портфейла си с цел да увеличи своята капиталова адекватност и ликвидност. Например Банката се е освободила от чуждестранни активи в размер на 1,9 млрд. EUR в периода от 2009 г. до 2013 г. (114)
(289)
Планът за преструктуриране предвижда продажбата на допълнителни активи в Югоизточна Европа, както е описано в съображение 107. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на тези задължения, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в Югоизточна Европа. Свиването на международните активи на Банката също така значително ще намали условния риск, че в бъдеще ще бъде необходима помощ. Следователно то спомага за намаляване до минимум на размера на помощта.
(290)
Банката е продала своите застрахователни дейности през 2007 г. Следователно тя няма значителна дейност на този пазар, която да може да бъде продадена като източник на средства.
(291)
С цел да ограничи капиталовите си нужди, Банката няма да използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 119. Освен това поетите от Гърция задължения включват така също Банката да не извършва допълнителни придобивания.
(292)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2017 г. […] Работната сила намалява и заплатите са понижени. Гърция пое и ангажимент за ограничаване на възнагражденията на управителите на Банката, […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(293)
Историческите акционери на Банката бяха намалени чрез емисията на права, извършена през 2009 г. (115), и след това отново чрез рекапитализацията от HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например, участието на акционерите в Банката, сред които тогава са били и инвеститорите, инжектирали средства през 2009 г., бе намалено от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до само 4,9 % след тази рекапитализация. Освен това Банката не е плащала дивиденти в брой от 2008 г. насам. В допълнение към това споделяне на тежестта от съществуващите акционери, Банката е набрала значителна сума частен капитал от началото на кризата през 2008 г., т.е. 986 млн. EUR през 2009 г., 550 млн. EUR през 2013 г. и 1 200 млн. EUR през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(294)
Притежателите на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите по преструктурирането на Банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви достигна 828 млн. EUR, като капиталовият доход е 436 млн. EUR, както е описано в съображение 114.
(295)
За останалите инструменти се прилага посочената в съображение 124 забрана за купони. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в Банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(296)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Съкращаването се отнася само до чуждестранните дейности (116), които представляват ограничена част от Банката (117), и в преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на заемите и депозитите в Гърция. Все пак, с оглед на елементите, обсъдени в раздел 7.6.1., и по-специално фактите, че Alpha Bank е най-слабо подпомогнатата банка сред големите гръцки банки и че получената помощ изцяло отговаря на условията за освобождаване, установени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., по силата на която Комисията може да приеме по-малък собствен принос и споделяне на тежестта, планът за преструктуриране може да се счита за предоставящ достатъчен собствен принос и мерки за споделяне на тежестта.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(297)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(298)
Съгласно точка 31 от Съобщението относно преструктурирането при оценката на размера на държавната помощ и извършените от нея нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютната, така и относителната сума на помощта, обхвата на разпределението на тежестта и пазарната позиция на финансовата институция след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капитал от държавата в размер на 12 % от нейните RWA (118). Освен това Банката е получила гаранции за ликвидност в размер на 14 млрд. EUR към 30 ноември 2011 г. и заеми и държавни облигационни заеми в размер на 1,6 млрд. EUR към 30 септември 2011 г., които заедно представляват 25 % от счетоводния баланс на Банката към тази дата. Освен това Банката е получила гарантираната от държавата СПОЛ. Мерките за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията са обосновани с оглед на големия размер на помощта. Освен това пазарният дял на Банката в Гърция е голям, като пазарният дял при кредитите е 15 %, а при депозитите е 13 % към 31 декември 2012 г. Придобиването на Emporiki Bank и в много по-малка степен придобиването на трите кооперативни банки и гръцките дейности на Citibank увеличиха пазарните дялове на Банката. След придобиването на Emporiki Bank пазарните дялове на Банката при депозитите в Гърция възлизат на 21 %, считано към 30 юни 2013 г., докато пазарните ѝ дялове при жилищните ипотеки, потребителските заеми и корпоративните заеми са съответно 23 %, 20 % и 21 % (119). След придобиването на гръцките дейности на Citibank пазарният дял на Банката при депозитите се увеличи с по-малко от 1 %.
(299)
Комисията напомня, че затрудненията на Банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Alpha Bank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като Банката не е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта и големия пазарен дял, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(300)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари.
(301)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктурирането, че Банката още ще преструктурира и ще се освободи от чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (120) в допълнение към ангажимента да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дейности. Следователно помощта няма да бъде използвана за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(302)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че Банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за реализиране на растеж на чуждестранните пазари.
(303)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на Банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредитите за потребителите.
(304)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(305)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в ангажиментите, поети от Гърция (121), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода за преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е било назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи ангажименти във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно може да се заключи, че изпълнението на плана за преструктуриране ще бъде обект на подходящ мониторинг.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(306)
Заключението е, че Гърция неправомерно е привела в действие мерки за помощ B1, B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като те са били приведени в действие преди официалното им одобрение от Комисията. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4).
2. Финансирането от HFSF на общия недостиг от финансиране в размер на 427 млн. EUR, в рамките на прехвърлянето на определени активи и пасиви на Кооперативна банка на Додеканезите, Кооперативна банка на остров Евбея и Кооперативна банка на Западна Македония към Alpha Bank S.A. през декември 2013 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(3) Като се има предвид планът за преструктуриране на Alpha Bank Group (Alpha Bank и всички нейни дъщерни предприятия и клонове), представен на 12 юни 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на същата дата, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 940 млн. EUR, предоставено от гръцките органи на Alpha Bank S.A. през месец май 2009 г. по мярката за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Alpha Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след месец юли 2011 г. в размер на 23,6 млрд. EUR към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 1 900 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 042 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 629 млн. EUR, предоставено от HFSF на Alpha Bank S.A. на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 4 021 млн. EUR, предоставена от HFSF на Alpha Bank S.A. през май 2013 г. (мярка B4).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
DECIZIA (UE) 2015/454 A COMISIEI
din 9 iulie 2014
privind ajutoarele de stat SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) puse în aplicare de Grecia în favoarea Alpha Bank Group având ca obiect:
-
recapitalizarea și restructurarea Alpha Bank S.A.;
-
rezoluția Cooperative Bank of Western Macedonia printr-un ordin de transfer către Alpha Bank S.A.;
-
rezoluția Evia Cooperative Bank printr-un ordin de transfer către Alpha Bank S.A.;
-
rezoluția Cooperative Bank of Dodecanese printr-un ordin de transfer către Alpha Bank S.A.
[notificată cu numărul C(2014) 4662]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce statele membre și alte părți interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. PROCEDURA PRIVIND ALPHA BANK
(1)
Prin decizia din 19 noiembrie 2008, Comisia a aprobat un program intitulat „Măsuri de sprijin pentru instituțiile de credit din Grecia” („schema de sprijinire a băncilor elene”), conceput pentru a asigura stabilitatea sistemului financiar al Greciei. Schema de sprijinire a băncilor elene permite acordarea de ajutor în cadrul celor trei măsuri din care este alcătuită aceasta, și anume o măsură de recapitalizare, o măsură de garantare și o măsură de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (1). În mai 2009, Alpha Bank Group („banca”) a fost recapitalizată de statul elen în cadrul măsurii de recapitalizare.
(2)
Considerentul 14 din decizia din 19 noiembrie 2008 prevede notificarea către Comisie a unui plan de restructurare în ceea ce privește beneficiarii măsurii de recapitalizare.
(3)
La 2 august 2010, autoritățile elene au prezentat Comisiei un plan de restructurare a băncii. Comisia a înregistrat planul și actualizările sale ulterioare, precum și informațiile suplimentare prezentate de autoritățile elene în cazul SA.30342 (PN 26/2010) și, ulterior, în cazul SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banca a beneficiat în mod repetat de garanții de stat pentru titluri de creanță și de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (2). De asemenea, banca a beneficiat de asistență pentru acoperirea nevoii de lichiditate în situații de urgență (emergency liquidity assistance - ELA) garantată de stat.
(5)
La 20 aprilie 2012, Fondul elen de stabilitate financiară (Hellenic Financial Stability Fund - HFSF) a furnizat băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la majorarea planificată a capitalului băncii. La 28 mai 2012, HFSF a acordat băncii o recapitalizare-punte în valoare de 1 900 de milioane EUR („prima recapitalizare-punte”).
(6)
În mai 2012, autoritățile elene au notificat Comisiei scrisoarea de angajament furnizată băncii de către HFSF. Comisia a înregistrat scrisoarea ca ajutor nenotificat [cazul SA.34823 (2012/NN)], întrucât măsura fusese deja pusă în aplicare.
(7)
Prin decizia din 27 iulie 2012, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare privind prima recapitalizare-punte („decizia de inițiere a procedurii privind Alpha”) (3).
(8)
La 12 octombrie 2012, HFSF și-a dat acordul băncii pentru achiziționarea Emporiki Bank de la Crédit Agricole S.A. („Crédit Agricole”). La 16 octombrie 2012, Crédit Agricole și banca au semnat un contract de vânzare-cumpărare de acțiuni.
(9)
Înainte de data respectivă, autoritățile elene au informat serviciile Comisiei cu privire la evoluția procesului și la condițiile achiziționării potențiale a Emporiki Bank.
(10)
La 23 noiembrie 2012, serviciile Comisiei au trimis autorităților elene o scrisoare care includea evaluarea preliminară a achiziției.
(11)
În decembrie 2012, HFSF a acordat băncii o a doua recapitalizare-punte în valoare de 1 042 de milioane EUR („a doua recapitalizare-punte”). La 21 decembrie 2012, HFSF a furnizat, de asemenea, băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la o majorare a capitalului social al băncii și la instrumentele de capital convertibile care urmau să fie emise pentru o sumă totală de până la 1 629 de milioane EUR (4). Autoritățile elene au notificat măsurile Comisiei la 27 decembrie 2012 (5).
(12)
În mai 2013, banca a anunțat finalizarea cu succes a emisiunii de drepturi de subscriere de capital în valoare de 457,1 milioane EUR și a alocării tuturor acțiunilor oferite în cadrul unui plasament privat suplimentar în valoare de 92,9 milioane EUR. La 3 iunie 2013, HFSF a convertit prima și a doua recapitalizare-punte în acțiuni și a injectat un capital suplimentar de 1 079 de milioane EUR în bancă (operațiune „recapitalizarea din primăvara anului 2013”).
(13)
La 19 decembrie 2013, autoritățile elene au prezentat Comisiei informații privind condițiile recapitalizării din primăvara anului 2013.
(14)
La 12 iunie 2014, autoritățile elene au prezentat Comisiei un plan final de restructurare a băncii („planul de restructurare”). La aceeași dată, acestea au furnizat informații privind injecția de capital garantată de stat. Autoritățile elene au indicat că doresc să continue să ofere băncii sprijin sub formă de lichidități, precum și garanții acordate de stat pentru titlurile de creanță și creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (6).
(15)
Comisia a avut numeroase reuniuni, teleconferințe și schimburi de mesaje electronice cu reprezentanți ai autorităților elene și cu banca.
(16)
Grecia acceptă, în mod excepțional, ca prezenta decizie să fie adoptată numai în limba engleză.
1.2. PROCEDURA PRIVIND AJUTORUL DE STAT ACORDAT CELOR TREI BĂNCI COOPERATISTE
(17)
La 3 decembrie 2013, Grecia a informat Comisia cu privire la rezoluția anticipată a celor trei bănci cooperatiste („cele trei bănci cooperatiste”), și anume Co-operative Bank of Dodecanese („Dodecanese Bank”), Co-operative Bank of Evia („Evia Bank”) și Co-operative Bank of Western Macedonia („Western Macedonia Bank”).
(18)
La 4 decembrie 2013, serviciile Comisiei au solicitat Greciei să furnizeze informații cu privire la rezoluția anticipată a celor trei bănci cooperatiste.
(19)
La 5 decembrie 2013, Grecia a prezentat informațiile solicitate de serviciile Comisiei.
(20)
La 8 decembrie 2013, Banca Greciei a dat curs procedurii de rezoluție a celor trei bănci cooperatiste și transferului pasivelor selectate ale celor trei bănci cooperatiste către bancă.
(21)
La 17 decembrie 2013, Grecia a notificat sprijinul de stat oferit în cadrul rezoluției celor trei bănci cooperatiste.
2. DESCRIERE
2.1. BANCA ȘI DIFICULTĂȚILE CU CARE SE CONFRUNTĂ ACEASTA
2.1.1. Contextul general al sectorului bancar din Grecia
(22)
Produsul intern brut real al Greciei („PIB”) a scăzut cu 20 % din 2008 până în 2012, după cum se arată în tabelul 1. Prin urmare, băncile elene s-au confruntat cu o creștere rapidă a ratei de nerambursare a împrumuturilor acordate persoanelor fizice și întreprinderilor din Grecia (7). Aceste evoluții au afectat în mod negativ performanța activelor băncilor din Grecia și au dat naștere la nevoi de capital.
Tabelul 1
Creșterea reală a PIB în Grecia în perioada 2008-2013
Grecia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Creșterea reală a PIB (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Sursă:
Eurostat, informații disponibile online la adresa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
De asemenea, în februarie 2012, Grecia a pus în aplicare un schimb de obligațiuni cu sectorul privat cunoscut sub denumirea de „implicarea sectorului privat” („programul PSI”). Băncile elene au participat la elaborarea programului de implicare a sectorului privat, pe durata căruia guvernul elen a oferit titluri noi titularilor privați de obligațiuni existenți (inclusiv obligațiuni noi emise de guvernul elen), titluri de valoare care depind de variațiile PIB și titluri de plată în cadrul programului de implicare a sectorului privat emise de Fondul european de stabilitate financiară („FESF”) în schimbul obligațiunilor existente emise de guvernul elen, cu o rată nominală de actualizare de 53,5 % și scadențe mai lungi (8). Autoritățile elene au anunțat rezultatele schimbului de obligațiuni la 9 martie 2012 (9). Schimbul a avut ca rezultat pierderi semnificative pentru deținătorii de obligațiuni (estimate de Banca Greciei la 78 % din valoarea nominală a vechilor obligațiuni emise de guvernul elen în medie pentru băncile elene) și nevoi de capital care au fost contabilizate retroactiv în situațiile financiare pentru 2011 ale băncilor elene.
Tabelul 2
Pierderile totale ale principalelor bănci elene (milioane EUR) în cadrul programului de implicare a sectorului privat (PSI)
Bănci
Valoarea nominală a obligațiunilor emise de guvernul elen (1)
Valoarea nominală a împrumuturilor acordate de stat (2)
Valoare nominală totală (3)=(1)+(2)
Pierderi din emisiunea de obligațiuni de către guvernul elen în cadrul PSI (4)
Pierderi din împrumuturi acordate de stat în cadrul PSI (5)
Pierderea brută totală în cadrul PSI (6)=(4)+(5)
Pierderea brută totală în cadrul PSI/ Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază (10) (decembrie 2011) (%)
Pierderea brută totală în cadrul PSI/ Total active (decembrie 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Sursă:
Banca Greciei, „Raport privind recapitalizarea și restructurarea sectorului bancar elen”, decembrie 2012, p. 14.
(24)
Întrucât băncile elene s-au confruntat cu deficite de capital substanțiale ca urmare a programului de implicare a sectorului privat și a recesiunii persistente, Memorandumul cu privire la politicile economice și financiare al celui de al doilea program de ajustare pentru Grecia elaborat de guvernul elen, Uniunea Europeană, Fondul Monetar Internațional („FMI”) și Banca Centrală Europeană („BCE”) la 11 martie 2012 a pus la dispoziție fonduri pentru recapitalizarea băncilor respective. Autoritățile elene au estimat că valoarea totală a nevoilor de recapitalizare bancară și a costurilor de rezoluție care urmau să fie finanțate în cadrul programului se ridică la 50 de miliarde EUR (11). Suma a fost calculată pe baza unei simulări de criză efectuată de Banca Greciei pentru perioada decembrie 2011-decembrie 2014 („simularea de criză din 2012”), care s-a bazat pe previziunile Blackrock privind pierderile din împrumuturi (12). Fondurile pentru recapitalizarea băncilor din Grecia sunt disponibile prin intermediul HFSF. Tabelul 3 sintetizează calculul nevoilor de capital pentru principalele bănci elene, astfel cum rezultă din simularea de criză din 2012.
Tabelul 3
Simularea de criză din 2012: Nevoile de capital ale principalelor bănci elene (milioane EUR)
Bănci
Rata de referință a fondurilor proprii de nivel 1 de bază (decembrie 2011) (1)
Pierderea brută totală în cadrul PSI (decembrie 2011) (2)
Provizioane referitoare la PSI (iunie 2011) (3)
Proiecțiile privind pierderea cumulată brută pentru riscul de credit (4)
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi (decembrie 2011) (5)
Generarea de capital intern (6)
Obiectivul privind rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază (decembrie 2014) (7)
Nevoi de capital (8)=(7)-[(1)+ (2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Sursă:
Banca Greciei, „Raport privind recapitalizarea și restructurarea sectorului bancar elen”, decembrie 2012, p. 8.
(25)
Conform Memorandumului privind politica economică și financiară, „băncile care prezintă planuri viabile de majorare a capitalului vor avea posibilitatea de a solicita și de a primi sprijin public într-un mod care să mențină măsurile de stimulare a injecțiilor de capital din sectorul privat și, prin urmare, să reducă la minimum sarcina pentru contribuabili” (13). Banca Greciei a constatat că numai cele patru bănci mari (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank și Alpha Bank) au prezentat planuri viabile de majorare a capitalului (14). Băncile în cauză au primit o primă recapitalizare-punte din partea HFSF în mai 2012.
(26)
Depozitele naționale în băncile din Grecia au scăzut cu 37 % în total între sfârșitul anului 2009 și iunie 2012 din cauza recesiunii și a nesiguranței politice. Băncile au fost nevoite să plătească dobânzi mai mari pentru a încerca să mențină depozitele. Costurile depozitelor au crescut, reducând marja netă a dobânzii aferentă băncilor. Întrucât băncile elene au fost excluse de pe piețele de finanțare interbancară, acestea au devenit dependente în totalitate de finanțarea din Eurosistem (15), din care o parte din ce în ce mai mare a fost sub formă de ELA garantată de stat acordată de Banca Greciei.
(27)
La 3 decembrie 2012, Grecia a lansat un program de răscumpărare a noilor obligațiuni emise de guvernul elen primite de către investitori în cadrul programului de implicare a sectorului privat, la prețuri care variază de la 30,2 % la 40,1 % din valoarea lor nominală (16). Băncile elene au participat la programul de răscumpărare, care a condus la pierderi viitoare în bilanțurile lor contabile, întrucât o mare parte din pierderea contabilă (și anume, diferența dintre valoarea de piață și valoarea nominală) înregistrată în ceea ce privește obligațiunile garantate de statul elen pe durata programului de implicare a sectorului privat a devenit definitivă și ireversibilă (17).
(28)
În decembrie 2012, cele mai mari patru bănci din Grecia au primit o a doua recapitalizare-punte de la HFSF.
(29)
În primăvara anului 2013, recapitalizarea-punte a celor patru bănci a fost transformată într-o recapitalizare permanentă în acțiuni ordinare, HFSF deținând mai mult de 80 % din capitalul social al fiecăreia dintre cele patru bănci. Pentru băncile care au reușit să atragă o valoare prestabilită de capital privat (banca, Piraeus Bank S.A. și National Bank of Greece S.A.), HFSF a primit acțiuni fără drept de vot și investitorilor privați le-au fost acordate warrante (certificate cu opțiune de cumpărare) pe acțiunile HFSF.
(30)
În iulie 2013, Banca Greciei a contractat un consilier pentru realizarea unui studiu de diagnosticare privind portofoliile de credite ale tuturor băncilor elene. Consilierul a realizat previziuni privind pierderile din împrumuturi (credit loss projections - CLP) aferente tuturor portofoliilor de credite naționale ale băncilor elene, precum și împrumuturilor purtătoare de risc pentru Grecia în sucursalele și filialele străine pe un orizont de timp de trei ani și jumătate și pe întreaga durată de viață a împrumutului. Analiza a oferit previziuni privind pierderile din împrumuturi în cadrul a două scenarii macroeconomice: un scenariu de referință și un scenariu negativ. Previziunile privind pierderile din împrumuturi pentru portofoliile de împrumuturi străine au fost estimate de Banca Greciei folosind anumite contribuții din partea consilierului.
(31)
Pe baza evaluării de către consilier a previziunilor privind pierderile din împrumuturi, în toamna anului 2013, Banca Greciei a lansat o nouă simulare de criză („simularea de criză din 2013”) pentru a evalua soliditatea poziției de capital a băncilor elene, atât în cadrul unui scenariu de referință, cât și în cadrul unui scenariu negativ. Banca Greciei a efectuat evaluarea nevoilor de capital cu sprijinul tehnic al unui al doilea consilier.
(32)
Principalele elemente ale evaluării nevoilor de capital în conformitate cu simularea de criză din 2013 au fost (i) previziunile privind pierderile din împrumuturi (18) aferente portofoliilor de împrumuturi ale băncilor pe o bază consolidată pentru riscul elen și valutar, fără provizioanele existente pentru pierderi din împrumuturi; și (ii) rentabilitatea operațională estimată a băncilor pentru perioada cuprinsă între iunie 2013 și decembrie 2016, bazată pe o ajustare prudentă a planurilor de restructurare care au fost prezentate Băncii Centrale a Greciei în cursul celui de al patrulea trimestru al anului 2013. Tabelul 4 de mai jos sintetizează calculul nevoilor de capital pentru principalele bănci elene pe o bază consolidată privind scenariul de referință pentru simularea de criză din 2013.
Tabelul 4
Simularea de criză din 2013: nevoile de capital ale băncilor elene pe bază consolidată în cadrul scenariului de referință (milioane EUR)
Bănci
Rata de referință a fondurilor proprii de nivel 1 de bază (iunie 2013) (1)
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi (iunie 2013) (2)
Previziuni privind pierderile din împrumuturi pentru riscul elen (3)
Previziuni privind pierderile din împrumuturi pentru riscul de schimb valutar (19) (4)
Generarea de capital intern (5)
Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază în urma simulării de criză (decembrie 2016) (6)
Nevoi de capital (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Sursă:
Banca Greciei, „Simularea de criză din 2013 aplicată sectorului bancar din Grecia”, martie 2014, p. 42.
(33)
La 6 martie 2014, Banca Greciei a anunțat rezultatele simulării de criză din 2013 și a solicitat băncilor să își prezinte, până la jumătatea lunii aprilie 2014, planurile de majorare a capitalului pentru a acoperi nevoile de capital în cadrul scenariului de referință.
(34)
Între sfârșitul lunii martie 2013 și începutul lunii mai 2014, băncile au dat curs unor majorări de capital.
2.1.2. Beneficiarul
(35)
Banca oferă servicii bancare universale în principal în Grecia și în Europa de Sud-Est (Cipru, România, Bulgaria, Serbia, Albania și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei), precum și în Regatul Unit. Banca oferă o gamă completă de produse și servicii bancare și financiare pentru persoane fizice și întreprinderi. Aceasta este activă în domeniul bancar pe segmentul de retail, servicii bancare pentru întreprinderi și servicii bancare private, gestionarea de active, trezorerie și servicii bancare de investiții. Banca este înregistrată în Grecia și acțiunile sale sunt cotate la bursa de valori din Atena. La 30 septembrie 2012, banca avea în total 17 119 angajați, aproximativ o treime dintre aceștia fiind angajați în Europa de Est și în Regatul Unit, iar celelalte două treimi în Grecia (22).
(36)
Banca a participat la programul de implicare a sectorului privat, făcând schimb de obligațiuni emise de guvernul elen și împrumuturi garantate de stat cu o valoare nominală de 6 043 de milioane EUR. Sarcina sa totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat s-a ridicat la aproximativ 4 786 de milioane EUR înainte de impozitare și a fost contabilizată în întregime în situațiile financiare din 2011 (23). În timpul programului de răscumpărare din decembrie 2012, banca a vândut noile obligațiuni emise de guvernul elen pe care le-a primit în cadrul programului de implicare a sectorului privat la un preț cu mult sub valoarea nominală. Vânzarea s-a materializat în pierderi aferente noilor obligațiuni emise de statul elen.
(37)
Cifrele-cheie ale băncii în decembrie 2010, decembrie 2011, decembrie 2012 și decembrie 2013 (date consolidate) sunt prezentate în tabelul 5.
Tabelul 5
Cifre-cheie privind Alpha Bank pentru anii 2010, 2011, 2012 și 2013
Profit și pierderi
(milioane EUR)
2010
2011
2012
Pe bază pro forma 2012
(inclusiv Emporiki)
2013
(inclusiv Emporiki)
Venituri nete din dobânzi
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Total venituri din exploatare
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Total cheltuieli de exploatare
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Venituri înainte de calcularea provizioanelor
1 101
1 187
327
80
918
Pierderi din depreciere pentru acoperirea riscului de credit
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Pierderi din depreciere aferente obligațiunilor emise de statul elen și împrumuturi eligibile în cadrul PSI
-
-4 789
-
-
-
Fond comercial negativ
3 283
Profit/Pierderi nete
86
-3 810
-1 086
n.a.
2 922
Cifre selective referitoare la volum
(milioane EUR)
2010
2011
2012
Pe bază pro forma 2012
(inclusiv Emporiki)
2013
(inclusiv Emporiki)
Total împrumuturi și avansuri acordate clienților (nete)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Depozite
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Total active
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Total capital propriu (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Surse:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pe bază pro forma 2012: Planul de restructurare a Alpha Bank, iunie 2014, p. 24,
pentru anii 2012 și 2011: Rezultatele financiare pentru anul 2012 - Situațiile financiare consolidate: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Rezultatele financiare pentru anul 2011 - Situațiile financiare consolidate:http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabelul 5 ilustrează faptul că, pe lângă pierderile uriașe înregistrate în 2011 ca urmare a programului de implicare a sectorului privat [4 786 de milioane EUR (25)], banca a suferit o scădere a venitului (datorată, printre altele, unor costuri mai mari ale depozitelor) și pierderi din depreciere ridicate și în creștere aferente portofoliilor de împrumuturi atât în Grecia, cât și în străinătate. Poziția lichidității băncii a fost grav afectată de retragerile de depozite și raportul credite acordate/depozite atrase a ajuns la 152 % la 31 decembrie 2011 (26), în timp ce 34 % din bilanțul său era finanțat din Eurosistem la data respectivă (27).
(39)
În cadrul simulării de criză din 2013, Banca Greciei a estimat nevoile de capital ale băncii la 262 de milioane EUR pentru scenariul de referință.
(40)
În martie 2014, banca a dat curs unei majorări de capital în valoare de 1,2 miliarde EUR pentru a acoperi nevoile de capital menționate în considerentul 39 și pentru a rambursa acțiunile preferențiale deținute de Grecia în valoare de 940 de milioane EUR (28). Spre deosebire de majorarea de capital a Eurobank din aprilie 2014, HFSF nu s-a angajat să injecteze capital în cadrul majorării capitalului băncii în ipoteza unei cererii private insuficiente. Majorarea capitalului băncii a luat forma unei oferte de capital nepreferențial (și anume, o majorare de capital cu anularea drepturilor de preemțiune ale acționarilor) pentru investitorii internaționali și a unei oferte publice în Grecia. Prețul de subscriere a fost stabilit la 0,66 EUR pe acțiune.
(41)
După majorarea capitalului, banca a anunțat la 17 aprilie 2014 că a răscumpărat acțiunile preferențiale în Grecia pentru o sumă totală de 940 de milioane EUR.
2.2. ACHIZIȚIONAREA DE ACTIVITĂȚI BANCARE DIN GRECIA DE CĂTRE BANCĂ
2.2.1. Achiziționarea Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank a fost înființată în 1882.
(43)
În 2000, Crédit Agricole Group a achiziționat inițial o participație de 6,7 % în Emporiki Bank. Emporiki Bank a devenit o filială a Crédit Agricole în 2006, când aceasta a achiziționat o participație majoritară. La momentul respectiv, Crédit Agricole și-a majorat participația în Emporiki Bank cu 94,99 %.
(44)
Emporiki Bank a desfășurat o gamă completă de activități bancare (pe segmentul de retail și pe segmentul corporativ), precum și în sectorul serviciilor bancare de investiții, al gestionării activelor, al gestionării portofoliului și, în general, al serviciilor financiare. Aceasta și-a oferit serviciile în Grecia, prin rețeaua proprie de 323 de sucursale, în străinătate, prin intermediul sucursalei din Cipru, precum și prin intermediul unor filiale în Cipru, Bulgaria, Albania și România (29). Emporiki Bank avea 4 230 de angajați la 31 decembrie 2012.
(45)
Banca a participat la programul de implicare a sectorului privat, făcând schimb de obligațiuni emise de guvernul elen și de alte titluri de valoare eligibile cu o valoare nominală de 766 de milioane EUR. Astfel cum este ilustrat în tabelul 2, sarcina sa totală în cadrul programului de implicare a sectorului privat s-a ridicat la aproximativ 590 de milioane EUR înainte de impozitare și a fost contabilizată în întregime în situațiile financiare din 2011. Astfel cum se arată în tabelul 3, nevoile de capital ale Emporiki Bank au fost estimate la 2 475 de milioane EUR și au fost calculate pe baza unei simulări de criză efectuate de Banca Greciei în 2012 pentru perioada 31 decembrie 2011-31 decembrie 2014, care s-a bazat la rândul său pe previziunile privind pierderile din împrumuturi realizate de Blackrock.
(46)
La 12 octombrie 2012, HFSF a transmis băncii acordul său pentru achiziționarea Emporiki Bank de la Crédit Agricole.
(47)
La 16 octombrie 2012, Crédit Agricole și banca au semnat „Contractul de vânzare-cumpărare de acțiuni din 16 octombrie 2012 între Crédit Agricole S.A. și Alpha Bank S.A. având ca obiect vânzarea și cumpărarea Emporiki Bank of Greece S.A.”. După îndeplinirea obligațiilor de diligență financiară, Crédit Agricole a injectat un capital total în valoare de 2 893 de milioane EUR și a subscris în același timp integral obligațiuni convertibile în valoare de 150 de milioane EUR emise de bancă (30). Banca urma să achiziționeze ulterior Emporiki Bank, recapitalizată pe deplin, pentru suma de 1 euro. În conformitate cu contractul de vânzare-cumpărare de acțiuni, banca nu a achiziționat filialele străine ale Emporiki Bank, care au rămas ale Crédit Agricole, cu excepția sucursalei cipriote a Emporiki Bank, ale cărei active valorau 0,5 miliarde EUR și care a făcut parte din perimetrul achiziționat de către bancă.
(48)
La 31 decembrie 2012, în urma recapitalizării de către Crédit Agricole, rata de adecvare a capitalului Emporiki Bank a fost de 17,6 %, în timp ce rata fondurilor proprii de nivel 1 a fost de 13,5 %.
(49)
La 1 februarie 2013, banca a anunțat finalizarea transferului întregului capital social al Emporiki Bank către bancă (31).
(50)
Cifrele-cheie ale Emporiki Bank în decembrie 2010, decembrie 2011, decembrie 2012 și ianuarie 2013 sunt prezentate în tabelul 6.
Tabelul 6
Cifre-cheie privind Emporiki Bank pentru anii 2010, 2011, 2012 și luna ianuarie 2013
În miliarde EUR
31 decembrie 2010
(consolidate)
31 decembrie 2011
(consolidate)
Decembrie 2012
(perimetrul achiziționat de către bancă)
Ianuarie 2013
(perimetrul achiziționat de către bancă)
Total active
26,78
21,7
19,5
18,2
Total împrumuturi brute și avansuri acordate clienților
24
23,48
19,85
19,8
Provizioane
2,8
4,4
5
5
Sume datorate clienților
12,2
11,3
12,68
12,9
Finanțare din Eurosistem
0,3
1,77
1,2
1,2
Total capital propriu
0,9
0,9
1,73
2,3
Pierdere după impozitare
-0,87
-1,76
-1,5
Raport net împrumuturi/depozite
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Surse:
Ianuarie 2013: Rezultatele Alpha Bank aferente exercițiului financiar 2012, informații prezentate la 27 martie 2013 (disponibile online la adresa: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Decembrie 2012: Indicatori-cheie ai Alpha Bank și Emporiki Bank, disponibili online la adresa: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 și 2010: Situațiile financiare consolidate la 31 decembrie 2011 ale Emporiki Bank.
2.2.2. Achiziționarea datoriilor selectate ale celor trei bănci cooperatiste
(51)
La 8 decembrie 2013, Banca Greciei a decis să dea curs rezoluției celor trei bănci cooperatiste, și anume Dodecanese Bank, Evia Bank și Western Macedonia Bank.
(52)
Banca Greciei a dat curs unei proceduri de achiziție și preluare (purchase & assumption) (32) în cadrul căreia toate depozitele, inclusiv depozitele interbancare, și creanțele și datoriile către Fondul elen de garantare a depozitelor și investițiilor (FEGDI), cu excepția împrumuturilor, urmau să fie transferate unui cumpărător. Banca Greciei a contactat cele patru bănci majore elene deoarece, potrivit Băncii Greciei, depozitele ar trebui transferate către instituții pe deplin recapitalizate. Numai banca și Eurobank au prezentat oferte la 5 decembrie 2013. Banca Greciei a considerat oferta băncii ca fiind opțiunea preferată. Banca a oferit o contravaloare egală cu 2,1 % din valoarea depozitelor transferate.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank a fost înființată în 1994.
(54)
La 22 iulie 2013, Banca Greciei a solicitat Dodecanese Bank să își restabilească rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază. Dodecanese Bank a efectuat o majorare de capital prin ofertarea publică a acțiunilor cooperatiste. Conform prospectului de ofertă, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază a Dodecanese Bank, calculată pe baza datelor financiare ale băncii la 30 iunie 2013, a fost estimată la 3,5 %, fiind așadar mai mică decât cerințele minime privind rata de adecvare a capitalului stabilite de Banca Greciei. Cu toate acestea, majorarea capitalului nu a reușit să atragă o cerere suficientă din partea investitorilor.
(55)
Din acest motiv, la 8 decembrie 2013, Banca Greciei a dat curs procedurii de rezoluție a Dodecanese Bank. Licența Dodecanese Bank a fost retrasă, iar banca a intrat în lichidare (33). Pasivele selectate ale Dodecanese Bank au fost transferate către bancă (34). Conform Băncii Greciei (35), valoarea justă a activelor transferate s-a ridicat la aproximativ 6 milioane EUR, în timp ce valoarea justă a pasivelor transferate s-a ridicat la 255 de milioane EUR, diferența constând în deficitul de finanțare (36) în valoare de 249 de milioane EUR. Deficitul de finanțare a fost acoperit de către HFSF în temeiul articolului 63 alineatul (D) punctul 13 din Legea nr. 3601/2007. În decembrie 2013, HFSF a plătit două treimi din totalul deficitului de finanțare, însemnând 166 de milioane EUR, în titluri emise de FESF, angajându-se în același timp că suma rămasă de 83 de milioane EUR va fi plătită la momentul stabilirii valorii finale a deficitului de finanțare. La 16 iunie 2014, Banca Greciei a stabilit că deficitul de finanțare final al Dodecanese Bank s-a ridicat la 258,5 milioane EUR. HFSF va acoperi partea neplătită din deficitul de finanțare.
(56)
La 30 septembrie 2013, Dodecanese Bank avea 132 de angajați și 11 sucursale. În cadrul măsurii de rezoluție, banca nu a preluat sucursale ale Dodecanese Bank, dar a precizat faptul că va menține o prezență fizică în zone în care nu există suprapuneri de rețea (și anume, în patru insule fără alternative bancare) prin închirierea celor patru filiale mici administrate de lichidator. Angajații Dodecanese Bank au fost concediați și reangajați în mod selectiv de către bancă.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank a fost înființată în 1995.
(58)
La 22 iulie 2013, Banca Greciei a solicitat Evia Bank să își restabilească rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază. Evia Bank a efectuat o majorare de capital prin ofertarea publică a acțiunilor cooperatiste. Conform prospectului de ofertă, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază a Evia Bank, calculată pe baza datelor financiare ale băncii la 30 iunie 2013, a fost estimată la 1,8 %, fiind așadar mai mică decât cerințele minime privind rata de adecvare a capitalului stabilite de Banca Greciei. Cu toate acestea, majorarea capitalului nu a reușit să atragă o cerere suficientă din partea investitorilor.
(59)
Din acest motiv, la 8 decembrie 2013, Banca Greciei a dat curs procedurii de rezoluție a Evia Bank. Licența Evia Bank a fost retrasă, iar banca a intrat în lichidare (37). Pasivele selectate ale Evia Bank au fost transferate către bancă (38). Conform Băncii Greciei (39), valoarea justă a activelor transferate s-a ridicat la 2 milioane EUR, în timp ce valoarea justă a pasivelor transferate s-a ridicat la 98 de milioane EUR, diferența constând în deficitul de finanțare în valoare de 96 de milioane EUR. Deficitul de finanțare a fost acoperit de către HFSF în temeiul articolului 63 alineatul (D) punctul 13 din Legea nr. 3601/2007. În decembrie 2013, HFSF a plătit două treimi din totalul deficitului de finanțare, însemnând 64 de milioane EUR, în titluri emise de FESF, angajându-se în același timp că suma rămasă de 32 de milioane EUR va fi plătită la momentul stabilirii valorii finale a deficitului de finanțare. La 16 iunie 2014, Banca Greciei a stabilit că deficitul de finanțare final al Evia Bank s-a ridicat la 105 milioane EUR. HFSF va acoperi partea neplătită din deficitul de finanțare.
La 30 septembrie 2013, Evia Bank avea 59 de angajați și patru sucursale. Banca nu a preluat nicio sucursală a Evia Bank. Angajații Evia Bank au fost concediați și reangajați în mod selectiv de către bancă.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
În 1995, a fost înființată Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. În 2008, cooperativa își desfășura activitatea sub noua denumire „Cooperative Bank of Western Macedonia”.
(61)
La 22 iulie 2013, Banca Greciei a solicitat Western Macedonia Bank să își restabilească rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază. Western Macedonia Bank a efectuat o majorare de capital prin ofertarea publică a acțiunilor cooperatiste. Conform prospectului de ofertă, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază al Western Macedonia Bank, calculată pe baza datelor financiare ale băncii la 30 septembrie 2013, a fost estimată la - 11 %, fiind așadar mai mică decât cerințele minime privind rata de adecvare a capitalului stabilite de Banca Greciei. Cu toate acestea, majorarea capitalului nu a reușit să atragă o cerere suficientă din partea investitorilor.
(62)
Din acest motiv, la 8 decembrie 2013, Banca Greciei a dat curs procedurii de rezoluție a Western Macedonia Bank. Licența Western Macedonia Bank a fost retrasă, iar banca a intrat în lichidare (40). Pasivele selectate ale Western Macedonia Bank au fost transferate către bancă (41). Conform Băncii Greciei (42), valoarea justă a activelor transferate s-a ridicat la 2 milioane EUR, în timp ce valoarea justă a pasivelor transferate s-a ridicat la 84 de milioane EUR, diferența constând în deficitul de finanțare în valoare de 82 de milioane EUR. Deficitul de finanțare a fost acoperit de către HFSF în temeiul articolului 63 alineatul (D) punctul 13 din Legea nr. 3601/2007. În decembrie 2013, HFSF a plătit două treimi din totalul deficitului de finanțare, însemnând 55 de milioane EUR, în titluri emise de FESF, angajându-se în același timp că suma rămasă de 27 de milioane EUR va fi plătită la momentul stabilirii valorii finale a deficitului de finanțare.
(63)
La 30 septembrie 2013, Western Macedonia Bank avea 36 de angajați și trei sucursale. Banca nu a preluat nicio sucursală a Western Macedonia Bank. Angajații Western Macedonia Bank au fost concediați și reangajați în mod selectiv de către bancă.
(64)
Cifrele-cheie ale celor trei bănci cooperatiste sunt prezentate în tabelul 7.
Tabelul 7
Datele principale ale celor trei bănci cooperatiste (în milioane EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Valoarea justă a activelor transferate
Valoarea justă a pasivelor transferate
Din care depozite transferate
Deficit de finanțare inițial
Contravaloare
(2,1 % din depozitele transferate)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Total
427
9
Surse:
Deciziile nr. 97/1, 97/2, 97/3 of 8.2.2013 ale Comitetului pentru credite și asigurări al Băncii Greciei.
Deciziile nr. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 din 8.12.2013 ale Comitetului pentru măsuri de rezoluție al Băncii Greciei.
2.2.3. Achiziționarea Citibank Greece
(65)
Citibank International a fost înființată în 1812. Citibank și-a început activitatea în Grecia în 1964, în primul rând pentru a răspunde necesităților sectorului maritim și al întreprinderilor. În 1980, Citibank Greece a început să se extindă în domeniul serviciilor bancare pe segmentul de retail. În prezent, Citibank Greece își desfășoară activitatea atât pe segmentul creditelor de consum, cât și pe segmentul corporativ și dispune de o rețea de 20 de filiale pe teritoriul țării.
(66)
La 29 mai 2014, HFSF a primit o cerere din partea băncii de aprobare a achiziționării Citibank Greece, inclusiv Diners Club Greece („Diners”) (43).
(67)
Banca și-a exprimat intenția de a achiziționa activitățile Citibank Greece, inclusiv împrumuturile clienților (credite neperformante, eliminate din bilanț integral, în valoare totală netă de 442 de milioane EUR și, respectiv, 1 115 milioane EUR), depozitele clienților (în valoare totală de 1 067 de milioane EUR), activele administrate (în valoare de 1 186 de milioane EUR), filialele care furnizează servicii pe segmentul de retail, rețeaua de bancomate (44) și angajații (45). De asemenea, banca și-a exprimat intenția de a cumpăra 100 % din capitalul social ordinar al Diners.
(68)
Prețul a fost stabilit la 2 milioane EUR.
(69)
La 5 iunie 2014, HFSF și-a exprimat acordul cu privire la achiziționarea de către bancă a Citibank Greece.
2.3. MĂSURI DE AJUTOR
2.3.1. Măsurile de ajutor acordate băncii în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (măsurile L1 și A)
(70)
Banca a obținut mai multe forme de ajutor în schema de sprijinire a băncilor elene în cadrul măsurii de recapitalizare, al măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat.
2.3.1.1. Sprijinul sub formă de lichidități acordat de stat în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (măsura L1)
(71)
Banca a beneficiat și continuă să beneficieze de ajutor în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni de stat. Ajutorul va fi descris în prezenta decizie ca „măsura L1”. La 30 noiembrie 2011, garanțiile acordate băncii s-au ridicat la aproximativ 14 miliarde EUR. La 30 septembrie 2011, banca a primit împrumuturi din emisiunea de obligațiuni de stat în valoare de 1,6 miliarde EUR (46).
(72)
În cadrul planului de restructurare a băncii prezentat de autoritățile elene Comisiei la 12 iunie 2014, autoritățile elene și-au exprimat intenția de a continua acordarea de garanții și de creditare prin emisiunea de obligațiuni de stat în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene pe durata perioadei de restructurare.
2.3.1.2. Recapitalizarea de stat acordată în cadrul măsurii de recapitalizare (măsura A)
(73)
În mai 2009, banca a primit o injecție de capital în valoare de 940 de milioane EUR (măsura A) în cadrul măsurii de recapitalizare a schemei de sprijinire a băncilor elene. Injecția de capital a fost de aproximativ 2 % din activele ponderate în funcție de risc (47) (risk weighted assets - RWA) ale băncii la momentul respectiv.
(74)
Recapitalizarea a fost sub formă de acțiuni preferențiale subscrise de către Grecia, care includeau un cupon de 10 % și aveau o scadență de cinci ani.
(75)
Banca a răscumpărat acțiunile preferențiale la 17 aprilie 2014, astfel cum se arată în considerentul 41.
2.3.2. ELA garantată de stat (măsura L2)
(76)
Asistența pentru acoperirea nevoii de lichiditate în situații de urgență (ELA) este o măsură excepțională care permite unei instituții financiare solvabile care se confruntă cu probleme temporare de lichiditate să beneficieze de finanțare din Eurosistem, fără ca această operațiune să facă parte din politica monetară unică. Rata dobânzii plătită de o instituție financiară pentru ELA este cu […] (48) puncte de bază mai mare decât dobânda plătită pentru o refinanțare normală din partea băncii centrale.
(77)
Banca Greciei este responsabilă de programul privind ELA, ceea ce înseamnă că toate costurile și riscurile care decurg din acordarea ELA sunt suportate de Banca Greciei. Grecia a acordat Băncii Greciei o garanție de stat care se aplică sumei totale a ELA acordată de Banca Greciei (49). Adoptarea articolului 50 alineatul (7) din Legea nr. 3943/2011, care a modificat articolul 65 alineatul (1) din Legea nr. 2362/1995, a permis ministrului de finanțe să acorde Băncii Greciei garanții în numele statului în vederea asigurării creanțelor Băncii Greciei față de instituțiile de credit. Băncile care beneficiază de injecție de capital trebuie să plătească statului un comision de garantare în valoare de […] puncte de bază.
(78)
La 31 decembrie 2011, banca a beneficiat de ELA garantată de stat în valoare de 6,7 miliarde EUR (50), iar la 31 decembrie 2012, banca a beneficiat de ELA garantată de stat în valoare de 23,6 miliarde EUR (51).
2.3.3. Măsuri de ajutor acordate băncii prin HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4)
(79)
Începând cu 2012, banca a beneficiat de mai multe măsuri de sprijin sub formă de capital acordate de HFSF. Tabelul 8 oferă o imagine de ansamblu a măsurilor de ajutor în cauză.
Tabelul 8
Măsuri de ajutor acordate băncii prin HFSF
Prima recapitalizare-punte - mai 2012
A doua recapitalizare-punte - decembrie 2012
Scrisoarea de angajament - decembrie 2012
Participarea HFSF la recapitalizarea din primăvara anului 2013 - mai 2013
Măsură
B1
B2
B3
B4
Sumă
(milioane EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Prima recapitalizare-punte (măsura B1)
(80)
Considerentele 14-32 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha (52) oferă o descriere detaliată a primei recapitalizări-punte din mai 2012 (măsura B1). Contextul și principalele caracteristici ale măsurii sunt stabilite în prezenta secțiune.
(81)
La 20 aprilie 2012, HFSF a prezentat băncii o scrisoare de angajament în sensul participării la un plan de majorare a capitalului social al băncii pentru o sumă de până la 1,9 miliarde EUR.
(82)
În cadrul măsurii B1, HFSF a transferat băncii obligațiuni emise de FESF în valoare de 1,9 miliarde EUR la 28 mai 2012, în conformitate cu dispozițiile privind recapitalizarea-punte prevăzute de Legea nr. 3864/2010 de instituire a HFSF („Legea privind instituirea HFSF”). Obligațiunile emise de FESF transferate către bancă erau titluri cu rată variabilă ale FESF cu scadență de șase și 10 ani și data emiterii 19 aprilie 2012. Comisia a stabilit în considerentul 48 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha că „recapitalizarea-punte încheiată la 28 mai 2012 reprezintă punerea în aplicare a obligației asumate în scrisoarea de angajament și, prin urmare, constituie o continuare a aceluiași ajutor”. Sumele prevăzute atât în scrisoarea de angajament, cât și în prima recapitalizare-punte au fost calculate de Banca Greciei pentru a garanta că banca poate atinge o rată a capitalului total de 8 % la 31 decembrie 2011, data înregistrării retroactive a recapitalizării-punte în evidențele contabile ale băncii. După cum se poate observa în tabelul 3, măsura B1 a acoperit doar o parte limitată din totalul nevoilor de capital identificate în simularea de criză din 2012. Banca ar fi trebuit să atragă capital suplimentar prin intermediul unei viitoare majorări de capital și recapitalizarea-punte era destinată numai pentru păstrarea eligibilității băncii în vederea finanțării de către BCE până la efectuarea majorării de capital.
(83)
Pentru perioada cuprinsă între data primei recapitalizări-punte și data conversiei primei recapitalizări-punte în acțiuni ordinare și în alte instrumente financiare convertibile, acordul de presubscriere dintre bancă și HFSF prevede că banca trebuie să plătească HFSF o redevență anuală de 1 % la valoarea nominală a titlurilor FESF și că orice plăți ale cupoanelor și ale dobânzii acumulate aferente titlurilor FESF pentru perioada respectivă vor fi considerate ca fiind o contribuție suplimentară la capitalul băncii din partea HFSF (53).
2.3.3.2. A doua recapitalizare-punte (măsura B2)
(84)
Banca a înregistrat pierderi suplimentare în toamna anului 2012. În consecință, capitalul său a scăzut din nou sub cerințele minime de capital pentru a rămâne eligibilă în vederea refinanțării de către BCE.
(85)
Prin urmare, a devenit necesară o a doua recapitalizare-punte. La 21 decembrie 2012, HFSF a pus în aplicare o a doua recapitalizare-punte în valoare de 1 042 de milioane EUR (măsura B2), care a fost acordată din nou prin transferul obligațiunilor emise de FESF către bancă.
2.3.3.3. Scrisoarea de angajament din 21 decembrie 2012 (măsura B3)
(86)
În plus față de a doua recapitalizare-punte, la 21 decembrie 2012, HFSF a prezentat băncii o scrisoare de angajament în sensul participării sale la majorarea capitalului social al băncii și la instrumentele convertibile care urmau a fi emise pentru o sumă totală de 1 629 de milioane EUR (măsura B3).
(87)
Valoarea totală a celor două recapitalizări-punte (măsurile B1 și B2) și a sumei suplimentare angajate în decembrie 2012 (măsura B3) a însemnat că HFSF a angajat totalul nevoilor de capital identificate în simulările de criză din anul 2012 [4 571 de milioane EUR (54)].
2.3.3.4. Participarea HFSF la recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4)
(88)
La 16 aprilie 2013, adunarea generală a acționarilor băncii a aprobat o majorare a capitalului social al acesteia. La 1 mai 2013, banca a anunțat subscrierea integrală a ofertei de drepturi în valoare de 457 de milioane EUR și lansarea unui plasament privat pentru o sumă de până la 93 de milioane EUR la un preț de 0,44 EUR pe acțiune nouă (55).
(89)
Banca a anunțat încheierea emisiunilor de drepturi, precum și alocarea integrală a plasamentelor private la 3 iunie 2013 (56). Totalul participației private la majorarea capitalului social al băncii s-a ridicat, prin urmare, la 550 de milioane EUR.
(90)
La aceeași dată, banca a anunțat, de asemenea, că HFSF va subscrie 9 138 636 364 de acțiuni la prețul de 0,44 EUR pe acțiune. Drept rezultat, până la recapitalizarea din primăvara anului 2013, HFSF a injectat în bancă un capital în valoare totală de 4 021 de milioane EUR sub formă de acțiuni ordinare (măsura B4). Suma este egală cu suma aferentă măsurilor B1, B2 și B3, după deducerea cuantumului participării private. Acțiunile deținute de HFSF îi conferă drepturi de vot limitate, întrucât participația privată totală a sectorului privat a atins 12 % din majorarea de capital. Legea privind instituirea HFSF prevede că investitorii privați ar urma să păstreze controlul asupra băncii în cazul în care au injectat peste 10 % din capitalul necesar băncii. Cu toate acestea, HFSF își păstrează drepturi depline de vot pentru principalele decizii la nivelul întreprinderii.
(91)
Prin intermediul majorării capitalului băncii (măsura B4), prima și a doua recapitalizare-punte (măsurile B1 și B2) au fost convertite într-o recapitalizare permanentă și angajamentul de a acorda ajutoare suplimentare sub formă de capital (măsura B3) a fost pus în aplicare parțial.
(92)
Prețul noilor acțiuni a fost stabilit la 50 % din cursul ponderat al bursei în baza volumului operațiunilor comerciale de-a lungul celor 50 de zile de tranzacționare care precedă stabilirea prețului de ofertă. Ca urmare a unei divizări inverse a acțiunilor (57), decisă în cadrul adunării generale extraordinare a acționarilor la 16 aprilie 2012 (58), prețul noilor acțiuni a fost stabilit la 0,44 EUR pe acțiune.
(93)
Imediat după recapitalizarea din primăvara anului 2013, HFSF a devenit principalul acționar al băncii cu o participație de 83,66 % (59). HFSF a emis 1 233 503 482 de warrante și a acordat investitorilor privați un warrant pentru fiecare acțiune subscrisă, fără nicio contravaloare (60). Fiecare warrant conferă dreptul de a cumpăra 7,40 acțiuni emise de HFSF, la intervale specificate și la prețuri de exercitare. Prima dată de exercitare a fost 10 decembrie 2013, ulterior warrantele putând fi exercitate de două ori pe an, până la 10 decembrie 2017. Prețul de exercitare este egal cu prețul de subscriere de 0,44 EUR, la care se adaugă rata anuală a dobânzii (4 % în primul an, 5 % în al doilea an, 6 % în al treilea an, 7 % în al patrulea an și ulterior 8 % anualizată pentru ultimele șase luni) (61).
(94)
Legea privind instituirea HFSF, astfel cum a fost modificată în 2014, prevede că numai prețurile de exercitare ale warrantelor pot fi ajustate în cazul unei emisiuni de drepturi. De asemenea, o astfel de ajustare va avea loc ex post și numai până la concurența valorii obținute din vânzarea de drepturi preferențiale ale HFSF. În cazul unei majorări a capitalului social nepreferențial nu este prevăzută nicio ajustare.
2.3.4. Măsuri de sprijin din partea statului în favoarea celor trei bănci cooperatiste
(95)
Astfel cum s-a menționat deja în secțiunea 2.2.2, deficitele de finanțare ale Dodecanese Bank, Evia Bank și Western Macedonia Bank au fost estimate de Banca Greciei la 249 de milioane EUR, 96 de milioane EUR și, respectiv, 82 de milioane EUR. Prin urmare, valoarea totală a deficitelor de finanțare a fost estimată la 427 de milioane EUR. Acestea au fost acoperite de către HFSF, care a acordat băncii o sumă corespunzătoare din obligațiunile emise de FESF.
2.4. PLANUL DE RESTRUCTURARE
(96)
La 12 iunie 2014, Grecia a prezentat planul de restructurare a băncii, care explică modul în care banca, în calitate de entitate combinată rezultată din achiziționarea Emporiki Bank și a depozitelor celor trei bănci cooperatiste, intenționează să își restabilească viabilitatea pe termen lung.
2.4.1. Operațiuni la nivel național
(97)
Prin planul de restructurare, banca se va concentra pe principalele sale activități bancare în Grecia. În timp ce operațiunile internaționale reprezentau peste 20 % din totalul activelor în decembrie 2009 și 15 % din totalul activelor în iunie 2013 (62), proporția ar trebui să scadă la aproximativ […] la sfârșitul anului 2018 (63).
(98)
Prioritatea de bază a băncii este de a restabili profitabilitatea și viabilitatea operațiunilor sale bancare din Grecia. În acest scop, planul de restructurare prevede o serie de măsuri care vizează îmbunătățirea eficienței operaționale a băncii și a marjei nete a dobânzilor, precum și măsuri de consolidare a poziției sale de capital și a structurii bilanțului.
(99)
În ceea ce privește eficiența operațională, banca a inițiat deja un program vast de raționalizare cu mult înainte de achiziționarea Emporiki Bank și a celor trei bănci cooperatiste. De la 31 decembrie 2010 până la 30 septembrie 2012, banca și-a redus amprenta fizică în Grecia. Aceasta și-a redus sucursalele de la 458 în 2010 la 426 în 2012 (64) și, de asemenea, și-a redus forța de muncă implicată în activități bancare și nebancare în Grecia cu câteva sute de angajați în aceeași perioadă (65).
(100)
Din decembrie 2012 până în decembrie 2017, banca are în vedere reducerea numărului de sucursale în Grecia de la 739 la […]. Numărul de angajați implicați în activități bancare și nebancare în Grecia va scădea de la 11 435 la […] (66).
(101)
Creșterea eficienței în ceea ce privește numărul de sucursale și de angajați va contribui la reducerea costului total al activităților băncii în Grecia cu […] % de la 1 345 de milioane EUR pe bază pro forma în 2012 la […] milioane EUR în 2017 (67). În consecință, indicatorul de eficiență a costurilor estimat pentru activitățile bancare din Grecia va scădea sub […] % la sfârșitul perioadei de restructurare.
(102)
Planul de restructurare descrie, de asemenea, modul în care banca își va reduce costurile de finanțare, ceea ce este un element esențial pentru restabilirea viabilității. Banca preconizează că va fi în măsură să reducă ratele dobânzilor la depozite în condițiile unui mediu mai stabil și, în special, ale stabilizării și redresării prevăzute a economiei Greciei, care se așteaptă să crească din nou începând cu 2014. Se preconizează că dobânda plătită pentru depozite (media depozitelor la termen, a depozitelor la vedere și a nivelului economiilor) în Grecia va scădea. Scăderea se va realiza în primul rând prin plata unor rate mult mai reduse pentru depozitele la termen. În mod similar, utilizarea de către bancă a ELA garantată de stat și a finanțării mai ample din Eurosistem va scădea de la 32 % din activele sale totale în 2012 la doar […] % în 2017 (68).
(103)
Planul de restructurare preconizează că banca își va consolida, de asemenea, bilanțul. Raportul net credite acordate/depozite atrase al băncii în Grecia va scădea până la […] % în 2018 (în scădere de la 131 % în 2012) (69), în timp ce rata de adecvare a capitalului va continua să se îmbunătățească.
(104)
O altă prioritate a băncii constă în gestionarea creditelor neperformante. Banca își va ameliora procesele de creditare, în ceea ce privește atât generarea de credite (o mai bună acoperire a garanțiilor, limite reduse), cât și gestionarea creditelor neperformante. Rata creditelor neperformante va ajunge la aproximativ […] % în 2014 și ulterior va începe să scadă, cu o rată preconizată de aproximativ […] % la sfârșitul perioadei de restructurare (70). Costul de risc (deprecierile) va scădea de la 2 799 de milioane EUR în 2012, pe bază pro forma (inclusiv Emporiki Bank) la […] milioane EUR în 2018 (71), ca urmare a redresării economiei elene.
(105)
Îmbunătățirea eficienței operaționale, creșterea marjei nete a dobânzii și scăderea costului riscului vor permite băncii să fie profitabilă în Grecia începând cu anul 2015. […]. Rentabilitatea capitalurilor proprii în Grecia va atinge […] % în 2018 (72).
2.4.2. Activități bancare internaționale
(106)
Banca a început deja să își reducă gradul de îndatorare și să își restructureze rețeaua internațională. Aceasta și-a vândut filiala ucraineană în august 2013. Numărul de sucursale din Europa de Sud-Est s-a redus de la 622 în 2009 la 488 în 2012 (73).
(107)
Banca va continua să restructureze și să reducă efectul de levier aferent rețelei sale internaționale. Banca intenționează să își limiteze dimensiunea activelor internaționale la aproximativ […] miliarde EUR. Pentru a se conforma acestui obiectiv, banca va lua în considerare orice combinație de cesionări sau de reducere a efectului de levier în ceea ce privește propriul portofoliu. Dimensiunea preconizată a activelor internaționale ale băncii reprezintă o reducere cu […] % a activelor sale străine la 31 decembrie 2012 […].
(108)
Planul de restructurare evidențiază necesitatea de a reduce dependența filialelor străine de societatea-mamă elenă în ceea ce privește poziția de capital a băncii. Finanțarea intragrup a filialelor străine va scădea de la 4 172 de milioane EUR la […] milioane EUR din 2013 până în 2017 (74).
(109)
Pentru a îmbunătăți rentabilitatea activităților sale străine, banca planifică punerea în aplicare a unui program important de reducere a costurilor în cadrul rețelei internaționale, cu o reducere a numărului de sucursale și de angajați. De exemplu, în […], […] sucursale din […] vor fi închise, în timp ce forța de muncă va fi redusă cu […] angajați (- […]) în perioada 2012-2018 (75).
(110)
În consecință, randamentul capitalului propriu va atinge valoarea de […] (76).
2.4.3. Majorarea capitalului privat și contribuția din partea acționarilor existenți și a creditorilor subordonați
(111)
Banca a reușit să atragă capital semnificativ de pe piață, reducând astfel cuantumul ajutoarelor de stat de care a avut nevoie.
(112)
În primul rând, banca a generat capital privat în 2009 prin emisiunea de drepturi de subscriere de capital în valoare de 986 de milioane EUR (77). Astfel cum se menționează în considerentul 89, banca a reușit, de asemenea, să atragă capital de la investitori privați prin recapitalizarea din primăvara anului 2013. Participația acționarilor preexistenți a scăzut foarte mult în urma recapitalizării din primăvara anului 2013, întrucât HFSF a primit 83,66 % din acțiunile băncii, lăsând acționarilor preexistenți o participație de doar 4,9 %. Nu au fost plătite dividende în numerar începând din 2008.
(113)
Banca a atras capital de pe piață în valoare de 1,2 miliarde EUR în martie 2014 pentru a-și acoperi nevoile de capital suplimentar și pentru a rambursa acțiunile preferențiale deținute de Grecia. Acțiunile noi au fost emise la un preț pe acțiune mai mare decât cel la care au fost achitate de către HFSF în cadrul recapitalizării din primăvara anului 2013.
(114)
La 20 aprilie 2012, banca s-a oferit să răscumpere titlurile de valoare de nivel 1, titlurile de valoare de nivel 2 superioare și titlurile de valoare de nivel 2 inferioare la prețuri de achiziție de 40 %, 60 % și, respectiv, 60 % din valoarea nominală aferentă în numerar. Prețul de răscumpărare a fost determinat pe baza valorii de piață a instrumentelor și conținea o primă de nu mai mult de zece puncte procentuale, care a fost adăugată pentru a-i încuraja pe investitori să participe la răscumpărare. La 7 mai 2012, banca a anunțat rezultatele răscumpărării (78). Participarea totală a atins 66 %, cu un câștig de capital general de 333 de milioane EUR. La 19 aprilie 2013, banca a anunțat un alt exercițiu de administrare a pasivelor, pentru o valoare nominală rămasă de 316 milioane EUR. Banca s-a oferit să răscumpere titlurile de valoare de nivel 1, titlurile de valoare de nivel 2 superioare și titlurile de valoare de nivel 2 inferioare la prețuri de achiziție de 35 %, 55 % și, respectiv, 55 % din valoarea nominală aferentă în numerar. Prețul de răscumpărare a fost determinat pe baza valorii de piață a instrumentelor și conținea o primă de nu mai mult de zece puncte procentuale, care a fost adăugată pentru a-i încuraja pe investitori să participe la răscumpărare. Rata de acceptare a fost de 58 %, iar câștigul de capital a fost de 103 milioane EUR.
(115)
Ca urmare a celor două răscumpărări, valoarea rămasă a creanțelor subordonate și hibride a scăzut de la 985 de milioane EUR la 134 de milioane EUR.
2.5. ANGAJAMENTELE AUTORITĂȚILOR ELENE
(116)
La 12 iunie 2014, Grecia și-a luat angajamentul că banca și filialele sale vor pune în aplicare planul de restructurare prezentat la aceeași dată și și-a asumat angajamente viitoare în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de restructurare. Angajamentele suplimentare, enumerate în anexă, sunt rezumate în prezenta secțiune.
(117)
În primul rând, Grecia și-a asumat angajamentul că banca își va restructura operațiunile comerciale în Grecia, stabilind un număr maxim de sucursale și de angajați, precum și un cuantum maxim al costurilor totale care trebuie să fie respectat la 31 decembrie 2017 (79).
(118)
De asemenea, Grecia și-a asumat angajamentul că banca va reduce costul depozitelor atrase în Grecia și va respecta un raport maxim net credite acordate/depozite atrase până la 31 decembrie 2017 (80).
(119)
În ceea ce privește filialele străine ale băncii, Grecia și-a asumat angajamentul că banca nu va oferi sprijin suplimentar sub formă de capital, dacă nu sunt îndeplinite unele condiții prestabilite. De asemenea, Grecia a oferit un angajament că banca își va reduce în mod semnificativ activele internaționale până la 30 iunie 2018 (81).
(120)
Grecia și-a asumat angajamentul că banca va cesiona o serie de titluri de valoare și își va reduce dimensiunea portofoliului de fonduri de capital privat. De asemenea, banca nu va achiziționa titluri fără grad investițional (non-investment grade), cu excepții limitate (82).
(121)
Grecia a emis o serie de angajamente legate de guvernanța corporativă a băncii. De asemenea, aceasta s-a angajat să limiteze remunerația angajaților și directorilor băncii pentru ca banca să respecte legile elene privind guvernanța corporativă și să înființeze o structură organizatorică adecvată și eficientă (83).
(122)
De asemenea, Grecia și-a asumat angajamentul că banca va pune în aplicare o politică de creditare de înaltă calitate, pentru a se asigura că deciziile privind acordarea și restructurarea împrumuturilor urmăresc creșterea la maximum a viabilității și a rentabilității băncii. Grecia și-a asumat angajamentul că banca va respecta standarde înalte în ceea ce privește monitorizarea riscului de credit, precum și restructurarea împrumuturilor (84).
(123)
O serie de angajamente vizează operațiunile băncii cu debitorii afiliați. Angajamentele vizează să asigure că banca nu se abate de la practicile bancare prudente atunci când acordă sau restructurează împrumuturile acordate angajaților, administratorilor și acționarilor săi, precum și entităților publice, partidelor politice și întreprinderilor din domeniul media (85).
(124)
În cele din urmă, Grecia și-a asumat angajamentul că banca va respecta o serie de limitări comportamentale, cum ar fi o interdicție privind cupoanele și dividendele, o interdicție privind achizițiile și o interdicție de promovare a ajutorului de stat (86).
(125)
Angajamentele vor fi monitorizate până la 31 decembrie 2018 de către un mandatar însărcinat cu monitorizarea.
(126)
Separat, Grecia a precizat că va solicita aprobarea Comisiei înainte de orice răscumpărare a warrantelor de către bancă sau de către orice entitate de stat, inclusiv HFSF (87).
3. MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE PRIVIND PRIMA RECAPITALIZARE-PUNTE
(127)
La 27 iulie 2012, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru a verifica dacă au fost îndeplinite condițiile din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar (88) în ceea ce privește caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea primei recapitalizări-punte acordată de către HFSF în favoarea băncii (măsura B1).
(128)
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurii, dat fiind că ajutorul a survenit ulterior recapitalizării și ajutorului sub formă de lichidități și având în vedere prelungirea perioadei de salvare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la măsura în care au fost întreprinse toate acțiunile posibile de către bancă pentru a evita o nevoie de ajutor viitoare (89). De asemenea, Comisia nu a avut o viziune clară cu privire la cine va controla banca în momentul în care recapitalizarea-punte urma să fie înlocuită cu o recapitalizare permanentă (90), întrucât banca putea intra sub controlul statului sau al proprietarilor privați minoritari. Comisia a menționat că dorește să se asigure că, în ambele cazuri, calitatea administrării băncii și, în special, procesul de acordare a împrumuturilor nu se vor deteriora.
(129)
În ceea ce privește necesitatea primei recapitalizări-punte, în considerentul 66 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia a pus sub semnul întrebării faptul dacă au fost luate toate măsurile posibile pentru a evita ca banca să aibă din nou nevoie de ajutor în viitor. De asemenea, întrucât durata recapitalizării-punte era incertă, Comisia nu a putut concluziona dacă aceasta a fost suficientă și dacă a respectat principiile de remunerare și de repartizare a sarcinilor în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Mai mult decât atât, întrucât condițiile conversiei primei recapitalizări-punte într-o recapitalizare permanentă nu erau cunoscute la momentul adoptării deciziei de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia nu a putut să le evalueze.
(130)
În ceea ce privește proporționalitatea măsurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la gradul în care măsurile de salvgardare (interdicția privind publicitatea referitoare la sprijinul acordat de stat, interdicția privind plata dividendelor și a cupoanelor, interdicția privind opțiunea de cumpărare și interdicția de răscumpărare, astfel cum sunt descrise în considerentul 71 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha) au fost suficiente în raport cu prima recapitalizare-punte. De asemenea, în considerentul 72 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia a afirmat că denaturări ale concurenței ar putea fi cauzate de lipsa normelor care împiedică HFSF să coordoneze toate cele patru mari bănci din Grecia (și anume, banca, Eurobank, National Bank of Greece și Piraeus Bank) și de lipsa unor măsuri de salvgardare adecvate pentru a evita schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial între bănci. Prin urmare, Comisia a propus desemnarea unui mandatar însărcinat cu monitorizarea, care va fi prezent fizic în bancă.
4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE REFERITOARE LA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE PRIVIND PRIMA RECAPITALIZARE-PUNTE
4.1. OBSERVAȚII DIN PARTEA BĂNCII
(131)
La 30 august 2012, Comisia a primit observațiile prezentate de bancă asupra deciziei de inițiere a procedurii privind Alpha.
(132)
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurii, banca și-a evidențiat importanța din punct de vedere sistemic atât în Grecia, cât și pe piețele serviciilor bancare pe care activează. Aceasta a adăugat, de asemenea, că modelul său de afaceri este viabil, lucru demonstrat de-a lungul istoriei sale respectabile.
(133)
De asemenea, banca a arătat că cele două valuri de recapitalizare au fost un produs secundar al unui mediu economic care se confrunta cu un proces de deteriorare gravă și că măsurile suplimentare de ajutor au apărut ca urmare a agravării crizei financiare. Aceasta a declarat că, dintre marile bănci elene, a beneficiat de proporția cea mai scăzută de ajutor de stat până în prezent. Banca a luat act de faptul că, în ceea ce privește întrebarea dacă au fost luate imediat toate măsurile posibile pentru a se evita ca banca să aibă nevoie de ajutor suplimentar în viitor, planul de restructurare oferă informații detaliate cu privire la măsurile de repartizare a sarcinilor puse deja în aplicare, în curs de punere în aplicare și planificate. De asemenea, banca a subliniat că măsurile luate garantează că niciuna dintre părțile interesate nu a rămas neafectată. Acestea contribuie, alături de baza de afaceri existentă puternică și de soliditatea procesului de evaluare a capitalului, la asigurarea faptului că banca este capitalizată în mod adecvat, ceea ce conduce la restabilirea viabilității și, în cele din urmă, la renunțarea la sprijinul din partea statului.
(134)
De asemenea, banca a salutat claritatea cu privire la condițiile recapitalizării permanente, care, în opinia sa, ar trebui să reflecte pe deplin motivele pentru care este necesar sprijinul de stat. Aceasta a remarcat, de asemenea, că recapitalizarea abordează pierderea de capital rezultată în urma participării sale la procesul de implicare a sectorului privat, un eveniment extraordinar și foarte imprevizibil. Banca și-a susținut punctul de vedere potrivit căruia nu și-a asumat riscuri excesive prin achiziționarea datoriei suverane la standarde elene și europene. Aceasta a declarat că, în absența programului de implicare a sectorului privat, ar fi evitat necesitatea recapitalizării în 2012 și ar fi fost în măsură să ramburseze acțiunile preferențiale în conformitate cu condițiile contractuale. De asemenea, aceasta a precizat că, deși înregistrase pierderi de capital importante ca urmare a participării la programul de implicare a sectorului privat, a avut în continuare o valoare pozitivă a activului net.
(135)
Banca a adăugat că funcționează pe o bază foarte puternică și a fost extrem de proactivă în luarea unor măsuri care să îi permită să își desfășoară activitatea cu succes într-o perioadă de criză extremă. Aceasta a precizat că, de la începutul crizei, nu s-a implicat în nicio politică comercială agresivă și nu și-a asumat riscuri inadecvate și, în același timp, s-a axat pe administrarea riscului de credit, a abordat dezechilibrele propriului profil de finanțare printr-o reducere ordonată a efectului de levier și și-a gestionat în mod activ baza de costuri prin raționalizarea platformei de exploatare și prin optimizarea cheltuielilor cu achizițiile.
(136)
În plus, banca a atras atenția asupra repartizării considerabile a sarcinilor între părțile interesate. Banca a subliniat, de asemenea, garanțiile substanțiale la dispoziția sectorului public pentru a evita asumarea de riscuri excesive de către băncile recapitalizate și pentru a monitoriza îndeaproape punerea în aplicare corespunzătoare a planurilor de restructurare, cum ar fi numirea de reprezentanți ai Ministerului de Finanțe și ai HFSF în consiliul de administrație al băncii și în comitetele respective. De asemenea, aceasta a subliniat că HFSF va monitoriza punerea în aplicare a planului de restructurare și că suspendarea drepturilor de vot ale HFSF va fi ridicată în cazul unui eșec material.
(137)
Din aceste motive, banca a considerat că arhitectura și condițiile recapitalizării permanente ar trebui să ofere stimulente puternice pentru participarea acționarilor noi și a celor existenți la viitoarele majorări de capital.
(138)
În ceea ce privește necesitatea măsurii, banca a luat act de faptul că măsura de ajutor a abordat deficitul de capital cauzat de programul de implicare a sectorului privat, astfel încât banca a respectat ratele de adecvare a capitalului minim impus de Banca Greciei, a continuat să aibă acces la operațiuni de refinanțare din partea BCE și va fi în măsură să își sprijine clienții și economia elenă într-un context dificil.
(139)
În ceea ce privește caracterul proporțional al măsurii, banca și-a declarat intenția de a nu utiliza ajutorul pentru a denatura concurența. Aceasta a subliniat, de asemenea, că nu s-a angajat în politici comerciale agresive din momentul acordării ajutorului de stat. De asemenea, aceasta a remarcat că, întrucât toate băncile elene de mari dimensiuni au beneficiat de ajutor și având în vedere că apetitul actorilor străini pe piața din Grecia pentru riscul elen era în scădere, capacitatea oricărui destinatar al ajutorului de a denatura concurența în detrimentul unei întreprinderi care nu beneficiază de ajutor a fost redusă la minimum.
4.2. OBSERVAȚII DIN PARTEA UNEI ALTE BĂNCI ELENE
(140)
La 3 ianuarie 2013, Comisia a primit observațiile prezentate de o bancă elenă asupra deciziei de inițiere a procedurii privind Alpha Bank. Banca elenă a afirmat că recapitalizarea băncilor elene de către HFSF constituie, în principiu, un pas binevenit în vederea realizării unui sistem bancar mai sănătos și mai viabil și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la recapitalizarea băncii.
(141)
Cu toate acestea, în timp ce și-a exprimat sprijinul deplin pentru principiul recapitalizării băncilor elene de către HFSF, banca elenă a explicat că, pentru a reduce la minimum denaturarea concurenței și pentru a evita discriminarea, se preconizează că recapitalizarea de către HFSF va fi deschisă pentru toate băncile care își desfășoară activitatea în Grecia în condiții similare.
5. OBSERVAȚIILE GRECIEI REFERITOARE LA PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE PRIVIND PRIMA RECAPITALIZARE-PUNTE
(142)
La 5 septembrie 2012, Grecia a prezentat observații, care au fost pregătite de Banca Greciei și de HFSF, referitoare la decizia de inițiere a procedurii privind Alpha.
5.1. OBSERVAȚII DIN PARTEA BĂNCII GRECIEI
(143)
În ceea ce privește caracterul adecvat al primei recapitalizări-punte, Banca Greciei a afirmat că prima recapitalizare-punte a fost temporară, dat fiind că procesul de recapitalizare va fi încheiat cu majorări de capital social din partea celor patru bănci în cauză.
(144)
Banca Greciei a observat, de asemenea, că recapitalizarea celor mai mari bănci elene face parte din restructurarea pe termen mai lung a sectorului bancar elen. De asemenea, aceasta a remarcat faptul că, în cazul în care o bancă este privatizată, conducerea sa, cel mai probabil, va rămâne neschimbată, în timp ce, în cazul în care o bancă devine proprietatea statului (și anume, deținută de HFSF), HFSF poate numi o nouă conducere care, în orice caz, va trebui să fie evaluată de Banca Greciei. Banca Greciei a observat că HFSF evaluează cadrul de guvernanță al întreprinderii, caracterul adecvat al conducerii și profilul de risc al fiecărei bănci în permanență, pentru a garanta că nu sunt asumate riscuri excesive. De asemenea, aceasta a subliniat că HFSF a desemnat deja reprezentanți în consiliile de administrație ale băncilor recapitalizate.
(145)
În ceea ce privește necesitatea primei recapitalizări-punte, Banca Greciei a observat că recapitalizarea băncii a fost limitată astfel încât să se asigure îndeplinirea cerințelor minime de capital (8 %) aplicabile în acel moment. De asemenea, aceasta a declarat că perioada îndelungată de timp care a precedat recapitalizările s-a datorat deteriorării bruște a mediului operațional în Grecia și impactului programului de implicare a sectorului privat, gradului de complexitate al întregului proiect și necesității de a crește la maximum participarea investitorilor privați la creșterea capitalului social.
(146)
În ceea ce privește proporționalitatea primei recapitalizări-punte, Banca Greciei a subliniat că punerea în aplicare integrală a planului de restructurare care urmează să fie prezentat Comisiei este garantată prin faptul că suspendarea drepturilor de vot ale HFSF va fi revocată în cazul în care planul de restructurare este încălcat în mod substanțial. Banca Greciei a observat, de asemenea, că dificultățile băncii nu se datorau unei subestimări a riscurilor de către conducerea băncii sau unor acțiuni agresive din punct de vedere comercial.
5.2. OBSERVAȚII DIN PARTEA HFSF
(147)
În ceea ce privește caracterul adecvat al primei recapitalizări-punte, pentru a aborda problema intervenției potențiale a statului în cazul în care statul acordă ajutoare de stat în cuantumuri ridicate prin intermediul HFSF și HFSF are drepturi de vot depline, HFSF a declarat că băncile finanțate de HFSF nu sunt considerate a fi entități publice sau aflate sub controlul statului și că acestea nu vor fi controlate de către stat după ce au fost recapitalizate în permanență de către HFSF. HFSF a subliniat că este o persoană juridică de drept privat pe deplin independentă, cu autonomie de decizie. HFSF nu este supus controlului guvernului, în temeiul articolului 16 alineatul (C) punctul 2 din Legea privind instituirea HFSF, care prevede că instituțiile de credit cărora HFSF le-a acordat sprijin sub formă de capital nu fac parte din sectorul public în general. De asemenea, s-a făcut referire la structura de conducere a HFSF.
(148)
În ceea ce privește intervenția HFSF în conducerea băncii, HFSF a subliniat că respectă autonomia băncii și nu interferează cu gestionarea zilnică a acesteia, dat fiind că rolul său se limitează la cel prevăzut în Legea privind instituirea HFSF. HFSF a afirmat că nu există nicio intervenție sau coordonare din partea statului și că deciziile băncii în ceea ce privește procesul de acordare a împrumuturilor (privind, printre altele, efectele colaterale, stabilirea prețurilor și solvabilitatea debitorilor) vor fi luate pe baza unor criterii comerciale.
(149)
HFSF a subliniat că Legea privind instituirea HFSF și acordul de presubscriere stabilesc măsuri de salvgardare adecvate pentru a evita asumarea unor riscuri excesive de către acționarii privați existenți. HFSF a evidențiat aspecte precum (i) numirea reprezentanților HFSF ca membri neexecutivi independenți ai consiliului de administrație al băncii și prezența lor în comitete; (ii) aplicarea de către HFSF a principiului diligenței necesare în cadrul băncii; și (iii) faptul că, după recapitalizarea finală, drepturile sale de vot vor fi limitate numai atât timp cât banca respectă condițiile planului de restructurare.
(150)
HFSF a afirmat că există în vigoare măsuri adecvate pentru a se asigura că băncile la care HFSF deține participații nu partajează între ele informații sensibile din punct de vedere comercial. Măsurile includ numirea unor reprezentanți diferiți ai HFSF la băncile respective, mandatele adresate reprezentanților în cauză care previn în mod specific fluxul de informații de la un reprezentant la altul și instrucțiuni interne clare pentru aceștia să nu transmită informațiile sensibile din punct de vedere comercial ale băncilor. De asemenea, HFSF a declarat că nu își exercită drepturile în relația cu băncile într-un mod care ar putea împiedica, restricționa, denatura ori diminua sau împiedica în mod semnificativ concurența efectivă. În sfârșit, HFSF a arătat că membrii consiliului său de administrație și angajații săi se supun unor norme stricte de confidențialitate și unor obligații fiduciare și s-au angajat să respecte dispoziții referitoare la secretul profesional în ceea ce privește activitățile sale.
6. EVALUAREA SPRIJINULUI ACORDAT DE STAT PENTRU ACHIZIȚIONAREA DATORIILOR SELECTATE ALE CELOR TREI BĂNCI COOPERATISTE
(151)
În primul rând, Comisia trebuie să evalueze dacă măsurile de ajutor de stat legate de rezoluția celor trei bănci cooperatiste (și anume, finanțarea deficitelor de finanțare care au permis transferul depozitelor, inclusiv datoriile interbancare, precum și creanțele și datoriile față de FEGDI) constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Dispoziția din tratat definește ajutorul de stat ca fiind orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
(152)
Comisia va începe prin a verifica dacă următorilor beneficiari potențiali li s-a acordat sau nu un avantaj: (i) băncile cooperatiste și „activitățile” potențial transferate către bancă; și (ii) banca.
(i) Existența ajutorului pentru băncile cooperatiste și „activitățile” potențial transferate către bancă
(153)
În ceea ce privește băncile cooperatiste, Comisia observă că Dodecanese Bank, Evia Bank și Western Macedonia Bank au intrat în lichidare și licențele lor bancare au fost retrase. Prin urmare, acestea nu vor mai desfășura activități economice pe piața bancară.
(154)
Sprijinul oferit de stat, și anume finanțarea deficitelor de finanțare, ar constitui ajutor pentru activele și pasivele transferate în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat numai dacă acestea ar alcătui împreună o întreprindere. Noțiunea de întreprindere cuprinde orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul în care este finanțată. Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau de servicii pe o piață dată este considerată o activitate economică. Prin urmare, pentru a stabili dacă există elemente de ajutor în favoarea unei întreprinderi, ar trebui să se evalueze dacă transferul creanțelor și al datoriilor implică transferul unei activități economice.
(155)
Astfel cum s-a menționat în secțiunea 2.2.2, în urma rezoluției băncilor cooperatiste, numai depozitele, datoriile interbancare și creanțele și datoriile către FEGDI au fost transferate către bancă. Cele trei bănci cooperatiste aveau 227 de angajați și 18 sucursale în total. Trebuie remarcat faptul că nu a existat niciun transfer automat de sucursale, de contracte de muncă sau de împrumuturi între cele trei bănci cooperatiste și bancă. Prin urmare, faptul că împrumuturile nu sunt transferate către bancă, ci rămân la cele trei bănci cooperatiste în lichidare, faptul că nicio filială nu este transferată, precum și lipsa unui transfer automat de contracte de muncă contribuie (91) la concluzia că nu există un transfer al unei activități economice. Pasivele transferate (și anume, depozitele) nu pot fi considerate ca fiind beneficiarul ajutorului de stat deoarece nu reprezintă o „întreprindere”.
(156)
Pe scurt, cele trei entități juridice existente au fost lichidate și nu mai desfășoară nicio activitate bancară. În același timp, activele și pasivele transferate nu constituie o activitate economică.
(157)
Prin urmare, se concluzionează că acordarea de obligațiuni FESF de către HFSF băncii pentru a acoperi deficitul de finanțare al activelor și pasivelor achiziționate ale celor trei bănci cooperatiste nu permite continuarea activităților economice ale acestora din urmă. În consecință, sprijinul HFSF nu constituie ajutor pentru entitățile lichidate, nici ajutor pentru activele și pasivele transferate.
(ii) Existența ajutorului în favoarea băncii
(158)
În ceea ce privește faptul dacă vânzarea activelor și pasivelor celor trei bănci cooperatiste către bancă implică un ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă sunt îndeplinite anumite cerințe, în special dacă (i) procesul de vânzare este deschis, necondiționat și nediscriminatoriu; (ii) vânzarea are loc în condițiile pieței; și (iii) statul crește la maximum prețul de vânzare al activelor și al pasivelor în cauză (92).
(159)
Astfel cum este menționat în considerentul 52, Banca Greciei a contactat doar cele 4 bănci elene de importanță sistemică pentru a scoate la licitație activele și pasivele selectate ale celor trei bănci cooperatiste, întrucât aceasta a considerat că depozitele ar trebui să fie transferate către instituții pe deplin recapitalizate. Numai Alpha Bank și Eurobank au prezentat oferte irevocabile. Alpha Bank a fost selectată ca fiind cel mai bun ofertant în cadrul unei proceduri concurențiale de ofertare organizată de autoritatea de rezoluție, care a ținut cont de prețul propus și de capacitatea de a prelua și a integra depozitele achiziționate într-un mod rapid și fără întreruperi.
(160)
Pachetul care a făcut obiectul vânzării a inclus numai depozite, fără nicio infrastructură. Prin urmare, cumpărătorul nu putea să fie decât o bancă cu infrastructură și o rețea de sucursale în Grecia, pentru a servi deponenților.
(161)
Întrucât nu are niciun motiv să considere că vânzarea nu a avut loc în condițiile pieței, Comisia concluzionează că ajutorul acordat băncii poate fi exclus, în conformitate cu punctul 80 din Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, cu punctul 20 din Comunicarea privind restructurarea și cu practica decizională a Comisiei (93).
(iii) Concluzii privind existența ajutorului
(162)
Sprijinul statului implicat în vânzarea celor trei bănci cooperatiste nu favorizează nicio activitate economică sau întreprindere. În consecință, măsura nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
7. EVALUAREA AJUTORULUI ACORDAT BĂNCII
7.1. EXISTENȚA ȘI CUANTUMUL AJUTORULUI
(163)
Comisia trebuie să stabilească existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
7.1.1. Existența ajutorului în măsurile acordate în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene (măsurile L1 și A)
7.1.1.1. Sprijinul sub formă de lichidități acordat de stat în cadrul măsurii de garantare și al măsurii de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat (măsura L1)
(164)
Comisia a stabilit deja în deciziile de aprobare și de prelungire a schemei de sprijinire a băncilor elene (94) că sprijinul sub formă de lichidități acordat în temeiul schemei constituie ajutor de stat. Sprijinul sub formă de lichidități acordat în viitor în cadrul schemei respective va constitui, de asemenea, ajutor de stat.
7.1.1.2. Recapitalizarea de stat acordată în cadrul măsurii de recapitalizare (măsura A)
(165)
Comisia a stabilit deja în decizia din 19 noiembrie 2008 privind schema de sprijinire a băncilor elene că recapitalizările care urmează să fie acordate în cadrul măsurii de recapitalizare vor constitui ajutor de stat. Banca a primit 940 de milioane EUR sub formă de acțiuni preferențiale, reprezentând 2 % din activele ponderate în funcție de risc ale băncii.
7.1.2. Existența ajutorului în cazul ELA garantată de stat (măsura L2)
(166)
Comisia a clarificat la punctul 51 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar că acordarea de fonduri de către băncile centrale pentru instituțiile financiare nu constituie ajutor de stat dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative privind solvabilitatea instituției financiare, constituirea de garanții în cadrul instrumentului, rata dobânzii percepută instituției financiare și absența unei contragaranții din partea statului. Întrucât ELA garantată de stat în favoarea băncii nu îndeplinește cele patru condiții cumulative, în special pentru că este garantată de stat și este acordată în asociere cu alte măsuri de sprijin, aceasta constituie ajutor de stat.
(167)
ELA garantată de stat îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat. În primul rând, întrucât măsura include o garanție de stat în favoarea Băncii Greciei, orice pierdere va fi suportată de stat. Prin urmare, măsura implică resurse de stat. Injecția de capital permite băncilor să primească finanțare într-un moment în care acestea nu au acces la piața de finanțare interbancară și la operațiunile de reﬁnanțare normale din Eurosistem. Prin urmare, ELA garantată de stat oferă un avantaj pentru bancă. În măsura în care ELA este limitată la sectorul bancar, măsura este selectivă. Întrucât ELA garantată de stat permite băncii să își continue activitatea pe piață și evită intrarea sa în incapacitate de plată și ieșirea de pe piață, aceasta denaturează concurența. Întrucât banca își desfășoară activitatea în alte state membre și având în vedere faptul că instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea sau ar putea fi interesate să își desfășoare activitatea în Grecia, avantajul acordat băncii afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
(168)
ELA garantată de stat (măsura L2) constituie ajutor de stat. Cuantumul ELA garantată de stat a variat de_a lungul timpului. La 31 decembrie 2012, aceasta s-a ridicat la aproximativ 23,6 miliarde EUR.
7.1.3. Existența ajutorului în cadrul măsurilor acordate prin intermediul HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4)
7.1.3.1. Prima recapitalizare-punte (măsura B1)
(169)
La punctul 5.1 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia a concluzionat deja că prima recapitalizare-punte constituie ajutor de stat. Capitalul primit s-a ridicat la 1,9 miliarde EUR.
7.1.3.2. A doua recapitalizare-punte (măsura B2)
(170)
Măsura B2 a fost pusă în aplicare cu resurse din partea HFSF, ceea ce, astfel cum se explică în considerentul 47 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, implică resurse de stat.
(171)
În ceea ce privește existența unui avantaj, măsura B2 a crescut rata capitalului băncii la un nivel care i-a permis acesteia să continue să funcționeze pe piață și să acceseze finanțare din Eurosistem. De asemenea, remunerarea măsurii B2 constă în dobânzi acumulate la titlurile FESF și într-o taxă suplimentară de 1 %. Întrucât remunerarea este în mod evident mai redusă decât remunerarea instrumentelor de capital similare de pe piață, banca nu ar fi fost cu siguranță în măsură să majoreze capitalul în astfel de condiții ale pieței. Prin urmare, măsura B2 a acordat un avantaj băncii din resurse de stat. Întrucât măsura a fost pusă la dispoziție doar pentru bancă, aceasta a avut un caracter selectiv.
(172)
Ca urmare a măsurii B2, poziția băncii a fost consolidată deoarece i-au fost oferite resursele financiare necesare astfel încât să respecte în continuare cerințele de capital, ceea ce a cauzat, prin urmare, denaturări ale concurenței. Întrucât banca își desfășoară activitatea pe alte piețe financiare din Uniunea Europeană și instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea în Grecia, măsura B2 este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.
(173)
Comisia consideră că măsura B2 constituie ajutor de stat. Măsura a fost notificată ca ajutor de către autoritățile naționale. Capitalul primit s-a ridicat la 1 042 de milioane EUR.
7.1.3.3. Scrisoarea de angajament (măsura B3)
(174)
Prin măsura B3, HFSF și-a asumat angajamentul de a furniza capital suplimentar necesar pentru a finaliza recapitalizarea băncii până la suma solicitată de Banca Greciei în cadrul simulării de criză din 2012. HFSF primește resurse de la stat. Prin urmare, Comisia concluzionează că scrisoarea implică resurse de stat. Circumstanțele în care HFSF poate acorda sprijin instituțiilor financiare sunt definite și delimitate în mod exact de drept. Prin urmare, utilizarea resurselor de stat este imputabilă statului. HFSF s-a angajat să ofere capital suplimentar în valoare de până la 1 629 de milioane EUR.
(175)
Scrisoarea de angajament a acordat un avantaj băncii deoarece a garantat deponenților că banca este în măsură să atragă întreaga sumă de capital necesară, cu alte cuvinte, HFSF urma să furnizeze capitalul dacă banca nu reușea să îl atragă de pe piață. De asemenea, angajamentul facilitează atragerea capitalului privat de pe piață, întrucât investitorii au siguranța că, în cazul în care banca nu poate găsi o parte din capital pe piață, HFSF îl va pune la dispoziție. Niciun investitor privat nu ar fi acceptat să își asume angajamentul de a injecta capital înainte de a cunoaște condițiile recapitalizării și, la momentul respectiv, banca nu avea acces la piața de capital. Avantajul este selectiv deoarece nu a fost acordat tuturor băncilor care își desfășoară activitatea în Grecia.
(176)
Întrucât banca își desfășoară activitatea pe alte piețe financiare din Uniunea Europeană și instituții financiare din alte state membre își desfășoară activitatea în Grecia, în special pe piața asigurărilor, măsura B3 este, de asemenea, de natură să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența.
(177)
Prin urmare, măsura B3 constituie ajutor și a fost notificată ca ajutor de stat de către autoritățile elene la 27 decembrie 2012.
7.1.3.4. Participarea HFSF la recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4)
(178)
Participarea HFSF la recapitalizarea din primăvara anului 2013 (măsura B4) constă în conversia primei și a celei de a doua recapitalizări-punte (măsurile B1 și B2) și în punerea în aplicare parțială a scrisorii de angajament (măsura B3) într-o recapitalizare permanentă în valoare de 4 021 de milioane EUR în acțiuni ordinare. Faptul că nu a trebuit să fie injectată efectiv întreaga valoare a capitalului angajat prin măsura B3 se datorează majorării de capital în valoare de 550 de milioane EUR din partea investitorilor privați. Întrucât măsura B4 constă în conversia ajutoarelor deja acordate, aceasta implică în continuare resurse de stat, dar nu crește valoarea nominală a ajutorului. Cu toate acestea, măsura sporește avantajul acordat băncii (și, prin urmare, denaturările concurenței), fiind o recapitalizare permanentă și nu o recapitalizare temporară precum în cazul măsurilor B1 și B2. În comparație cu măsura B3, care nu este decât un angajament și nu o recapitalizare efectivă, măsura B4 a crescut rata de adecvare a capitalului băncii și, prin urmare, este mai avantajoasă.
(179)
Comisia constată că un astfel de ajutor nu a fost acordat tuturor băncilor care funcționează în Grecia. Prin urmare, avantajul acordat băncii este selectiv. În ceea ce privește denaturările concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale, Comisia remarcă, de exemplu, faptul că ajutorul a permis băncii să își continue operațiunile în alte state membre. O lichidare a băncii ar fi condus la încetarea activităților sale în străinătate, prin lichidarea activităților sau vânzarea lor. În consecință, măsura denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. Măsura constituie ajutor de stat.
7.1.3.5. Concluzii privind măsurile B1, B2, B3 și B4
(180)
Măsurile B1, B2, B3 și B4 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Cuantumul ajutorului de stat inclus în măsurile B1, B2, B3 și B4 este de 4 571 de milioane EUR. Astfel cum este indicat în secțiunea 7.1.3.4, numai o parte din suma angajată în decembrie 2012 (măsura B3) a fost transformată într-o injecție de capital efectivă (măsura B4). Cuantumul ajutorului de stat efectiv plătit a fost, prin urmare, de numai 4 021 de milioane EUR.
(181)
Punctul 31 din Comunicarea privind restructurarea arată că, pe lângă cuantumul absolut al ajutoarelor, Comisia trebuie să ia în considerare ajutorul „în raport cu activele ponderate în funcție de risc ale băncii”. Măsurile B1, B2, B3 și B4 au fost acordate pe parcursul unei perioade de un an, din aprilie 2012 până în mai 2013. În cursul acestei perioade, activele ponderate în funcție de risc ale băncii s-au modificat, înregistrând creșteri după achiziționarea Emporiki Bank. Prin urmare, problema care se ridică se referă la nivelul activelor ponderate în funcție de risc care ar trebui să fie utilizat și, în special, dacă ajutorul de stat ar trebui să fie evaluat în raport cu activele ponderate în funcție de risc existente la începutul perioadei sau la sfârșitul perioadei. Măsurile B1, B2, B3 și B4 vizează acoperirea unei nevoi de capital identificate de Banca Greciei în martie 2012 (simularea de criză din 2012). Cu alte cuvinte, nevoile de capital acoperite de măsurile de ajutor de stat în cauză existau deja în martie 2012. Prin urmare, Comisia consideră că suma ajutorului inclusă în măsurile B1, B2, B3 și B4 trebuie să fie comparată cu activele ponderate în funcție de risc ale băncii la 31 martie 2012. Faptul că banca a achiziționat Emporiki Bank la mult timp după martie 2012 nu ar trebui să conducă la o reducere a raportului „ajutor/active ponderate în funcție de risc”. Într-adevăr, ajutorul nu denaturează mai puțin concurența deoarece banca a efectuat o achiziție care îi sporește activele ponderate în funcție de risc. De asemenea, se reamintește faptul că, după martie 2012 și până la recapitalizarea din primăvara anului 2013, Banca Greciei nu a luat în considerare achizițiile efectuate de băncile elene destinate adaptării ascendente sau descendente a propriilor nevoi de capital. Acest element demonstrează încă o dată că măsurile B1, B2, B3 și B4 au fost măsuri de ajutor legate de perimetrul băncii în forma existentă la 31 martie 2012.
(182)
Prima și a doua recapitalizare-punte și scrisoarea de angajament, împreună, s-au ridicat la 4 571 de milioane EUR. Suma reprezintă 10,3 % din activele ponderate în funcție de risc ale băncii la 31 martie 2012 (95).
(183)
Având în vedere că banca a reușit să atragă capital privat, cuantumul efectiv injectat de către HFSF în bancă s-a ridicat la doar 4 021 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 9,1 % din activele ponderate în funcție de risc ale băncii la 31 martie 2012.
7.1.4. Concluzie privind existența și cuantumul total al ajutorului primit
(184)
Măsurile A, B1, B2, B3 și B4 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
Ref.
Măsură
Tipul măsurii
Cuantumul ajutorului
Ajutor de recapitalizare/Active ponderate în funcție de risc
A
Acțiuni preferențiale
Sprijin sub formă de capital
940 de milioane EUR
2 %
B1B2B3B4
Prima recapitalizare-punte
A doua recapitalizare-punte
Scrisoarea de angajament
Participarea HFSF la recapitalizarea din primăvara anului 2013
Sprijin sub formă de capital
4 571 de milioane EUR
(suma plătită de HFSF: 4 021 de milioane EUR)
10,3 %
(suma plătită de HFSF: 9,1 %)
Valoarea totală a ajutorului sub formă de capital acordat băncii
5 511 milioane EUR
(suma plătită de HFSF: 4 961 de milioane EUR)
12,3 %
(suma plătită de HFSF: 11,1 %)
Ref.
Măsură
Tipul măsurii
Valoarea nominală a ajutorului
L1
Sprijin sub formă de lichidități
Garanție
Împrumut din emisiunea de obligațiuni
Garanții: 14 miliarde EUR la 30 noiembrie 2011
Împrumut din emisiunea de obligațiuni: 1,6 miliarde EUR transferate la 30 septembrie 2011
L2
ELA garantată de stat
Finanțare și garantare
23,6 miliarde EUR la 31 decembrie 2012
Valoarea totală a ajutorului sub formă de lichidități acordat băncii
39,2 miliarde EUR
7.2. TEMEIUL JURIDIC PENTRU EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII
(185)
Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat autorizează Comisia să declare un ajutor ca fiind compatibil cu piața internă dacă acesta este destinat „remedierii unei perturbări grave a economiei unui stat membru”.
(186)
Comisia a recunoscut faptul că criza financiară globală poate cauza perturbări grave în economia unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot să remedieze o astfel de perturbare. Acest fapt a fost confirmat în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, în Comunicarea privind recapitalizarea și în Comunicarea privind restructurarea. Comisia este în continuare de opinie că cerințele pentru aprobarea ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat sunt îndeplinite, având în vedere reapariția crizei pe piețele financiare. Comisia a confirmat acest punct de vedere prin adoptarea Comunicării din 2011 privind prelungirea (96) și a Comunicării din 2013 privind sectorul bancar.
(187)
În ceea ce privește economia Greciei, în deciziile de aprobare și de prelungire a schemei de sprijinire a băncilor elene, precum și în aprobările măsurilor de ajutor de stat acordat de Grecia pentru bănci individuale (97), Comisia a recunoscut că există riscul unei perturbări grave a economiei Greciei și că sprijinul acordat de stat băncilor poate să remedieze astfel de perturbări. În consecință, temeiul juridic al evaluării măsurilor de ajutor ar trebui să fie articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(188)
În timpul crizei financiare, Comisia a elaborat criterii de compatibilitate pentru diferite tipuri de măsuri de ajutor. Principiile de evaluare a măsurilor de ajutor au fost stabilite inițial în Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
(189)
În conformitate cu punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate:
(a)
caracterul adecvat: ajutorul trebuie să fie bine orientat, pentru a putea realiza în mod eficient obiectivul de remediere a unei perturbări grave a economiei; acest lucru nu ar fi posibil dacă măsura nu ar fi adecvată pentru a remedia perturbările respective.
(b)
necesitatea: măsura de ajutor trebuie, prin cuantumul și forma sa, să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului propus. Prin urmare, măsura trebuie să fie în cuantumul minim necesar pentru a îndeplini obiectivul și să ia forma cea mai adecvată pentru a remedia perturbarea.
(c)
proporționalitatea: efectele pozitive ale măsurii de ajutor trebuie să fie echilibrate în mod adecvat, pentru a nu denatura concurența și pentru ca denaturarea să fie limitată la minimul necesar îndeplinirii obiectivelor prevăzute de măsură.
(190)
Orientări privind măsurile de recapitalizare se regăsesc în Comunicarea privind recapitalizarea și în Comunicarea din 2011 privind prelungirea.
(191)
Comunicarea privind restructurarea stabilește abordarea adoptată de Comisie în ceea ce privește evaluarea planurilor de restructurare, în special necesitatea de restabilire a viabilității, pentru a asigura o contribuție adecvată din partea beneficiarului și o limitare a denaturărilor concurenței.
(192)
Cadrul a fost completat de Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar, care se aplică măsurilor de ajutor notificate după 31 iulie 2013.
7.2.1. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității ajutorului sub formă de lichidități acordat băncii (măsura L1)
(193)
Sprijinul sub formă de lichidități primit de către bancă a fost aprobat definitiv prin decizii ulterioare de autorizare a măsurilor din cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene și prin modificările și prelungirile schemei (98). Orice sprijin viitor sub formă de lichidități în favoarea băncii va trebui să fie acordat în cadrul unei scheme de ajutor aprobate în mod corespunzător de Comisie. Condițiile de acordare a ajutoarelor trebuie să fie autorizate de către Comisie înainte de acordare și, prin urmare, nu trebuie să fie evaluate în continuare în prezenta decizie.
7.2.2. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității acțiunilor preferențiale (măsura A)
(194)
Recapitalizarea din 2009 sub formă de acțiuni preferențiale (măsura A) a fost acordată în cadrul măsurii de recapitalizare aprobate în 2008 în cadrul schemei de sprijinire a băncilor elene în temeiul Comunicării din 2008 privind sectorul bancar. Prin urmare, aceasta nu trebuie să fie reevaluată în temeiul Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, ci trebuie să fie evaluată doar în temeiul Comunicării privind restructurarea.
7.2.3. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității ELA garantată de stat (măsura L2)
(195)
Compatibilitatea ELA garantată de stat (măsura L2) trebuie să fie evaluată mai întâi pe baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, precum și a Comunicării din 2011 privind prelungirea. Orice injecție de capital garantată de stat acordată după 1 august 2013 este inclusă în Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
7.2.4. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității recapitalizărilor acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4)
(196)
Compatibilitatea recapitalizării acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4), în special în ceea ce privește remunerarea, ar trebui evaluată în primul rând pe baza Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, a Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării din 2011 privind prelungirea. În decizia de inițiere a procedurii privind Alpha Bank, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurii B1 în temeiul comunicărilor menționate. Întrucât au fost puse în aplicare înainte de 31 iulie 2013, măsurile nu intră sub incidența dispozițiilor Comunicării din 2013 privind sectorul bancar. Compatibilitatea recapitalizărilor acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4) ar trebui să fie evaluată, de asemenea, pe baza Comunicării privind restructurarea.
7.3. COMPATIBILITATEA MĂSURII L2 ÎN TEMEIUL COMUNICĂRII DIN 2008 PRIVIND SECTORUL BANCAR, AL COMUNICĂRII DIN 2011 PRIVIND PRELUNGIREA ȘI AL COMUNICĂRII DIN 2013 PRIVIND SECTORUL BANCAR
(197)
Pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate: caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea.
(198)
Datorită faptului că băncile elene au fost excluse de pe piețele interbancare și au devenit complet dependente de finanțarea din partea băncii centrale, astfel cum se menționează în considerentul 26, și având în vedere că banca nu putea împrumuta un număr suficient de fonduri prin operațiunile de refinanțare periodice, banca a avut nevoie de ELA garantată de stat pentru a obține un nivel suficient al lichidităților, pentru a evita astfel să intre în incapacitate de plată. Comisia consideră că măsura L2 este un mecanism adecvat pentru a remedia o perturbare gravă, care ar fi fost cauzată de incapacitatea de plată a băncii.
(199)
Întrucât injecția de capital garantată de stat implică un cost relativ ridicat de finanțare pentru bancă, banca are un stimulent suficient pentru a evita să recurgă la această sursă de finanțare destinată dezvoltării activităților. Banca trebuia să plătească o dobândă cu […] puncte de bază mai mare decât în cazul operațiunilor normale de refinanțare din Eurosistem. De asemenea, banca a trebuit să plătească statului un comision de garantare de […] puncte de bază. În consecință, costul total al ELA garantate de stat în favoarea băncii este mult mai mare decât costurile normale de refinanțare ale BCE. În special, diferența dintre costul injecției de capital garantate de stat și costurile normale de refinanțare ale BCE este mai mare decât nivelul comisionului de garantare prevăzut în Comunicarea din 2011 privind prelungirea. Prin urmare, remunerarea totală percepută de stat poate fi considerată suficientă. În ceea ce privește cuantumul ELA garantată de stat, acesta este revizuit periodic de Banca Greciei și de BCE în funcție de nevoile reale ale băncii. Cele două instituții monitorizează îndeaproape utilizarea sa și se asigură că aceasta este limitată la minimul necesar. Prin urmare, măsura L2 nu furnizează băncii un exces de lichidități care ar putea fi utilizate pentru a finanța activități care denaturează concurența. Lichiditățile sunt limitate la suma minimă necesară.
(200)
Monitorizarea atentă a utilizării ELA garantată de stat și verificarea periodică în scopul asigurării că utilizarea sa este limitată la minimul necesar garantează, de asemenea, că lichiditățile sunt proporționale și nu conduc la denaturarea nejustificată a concurenței. De asemenea, Comisia observă că Grecia și-a asumat angajamentul că banca va pune în aplicare măsuri de restructurare, reducându-și dependența de finanțarea acordată de banca centrală și ca banca va respecta restricțiile comportamentale, în conformitate cu analiza de la punctul 7.6. Elementele de mai sus asigură că recurgerea la sprijinul sub formă de lichidități se va încheia cât mai curând posibil și că un astfel de ajutor este proporțional.
(201)
Prin urmare, măsura L2 respectă Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, precum și Comunicarea din 2011 privind prelungirea. Întrucât Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar nu a introdus noi cerințe în ceea ce privește garanțiile, măsura L2 respectă, de asemenea, Comunicarea din 2013 privind sectorul bancar.
7.4. COMPATIBILITATEA MĂSURILOR B1, B2, B3 ȘI B4 CU COMUNICAREA DIN 2008 PRIVIND SECTORUL BANCAR, CU COMUNICAREA PRIVIND RECAPITALIZAREA ȘI COMUNICAREA DIN 2011 PRIVIND PRELUNGIREA
(202)
Astfel cum este prevăzut în considerentul 189 și în conformitate cu punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, pentru ca un ajutor să fie compatibil în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, acesta trebuie să respecte criteriile generale de compatibilitate (99): caracterul adecvat, necesitatea și proporționalitatea.
(203)
Comunicarea privind recapitalizarea și Comunicarea din 2011 privind prelungirea conțin orientări suplimentare privind nivelul remunerării necesar pentru injecțiile de capital de stat.
7.4.1. Caracterul adecvat al măsurilor
(204)
În ceea ce privește caracterul adecvat al recapitalizărilor din partea HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4), Comisia consideră că acestea sunt adecvate, întrucât permit băncii să respecte cerințele în materie de capital. Fără recapitalizările acordate de HFSF, banca nu ar fi fost în măsură să își continue activitățile și ar fi pierdut accesul la operațiunile de refinanțare ale BCE.
(205)
În această privință, Comisia a constatat în decizia de inițiere a procedurii privind Alpha că banca este una dintre cele mai mari instituții bancare din Grecia, atât în ceea ce privește acordarea de împrumuturi, cât și atragerea de depozite. Ca atare, Alpha Bank este o bancă importantă din punct de vedere sistemic în Grecia. Prin urmare, o incapacitate de plată a băncii ar fi creat o perturbare gravă a economiei elene. În condițiile de la momentul respectiv, instituțiile financiare din Grecia au întâmpinat dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare. Lipsa de finanțare le-a limitat capacitatea de a acorda împrumuturi pentru economia elenă. În acest context, orice perturbare a economiei ar fi fost agravată de incapacitatea de plată a băncii. De asemenea, măsurile B1, B2, B3 și B4 au apărut în principal datorită programului de implicare a sectorului privat, un eveniment extraordinar și imprevizibil, și nu ca urmare a administrării defectuoase sau a asumării de riscuri excesive de către bancă. Prin urmare, măsurile vizează în principal abordarea rezultatelor programului de implicare a sectorului privat și contribuie la menținerea stabilității financiare în Grecia.
(206)
În decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la luarea imediată a tuturor măsurilor posibile pentru a evita ca banca să aibă din nou nevoie de ajutor în viitor. Astfel cum se menționează în considerentele 121 și 122 din prezenta decizie, Grecia s-a angajat să pună în aplicare o serie de acțiuni legate de guvernanța corporativă și de operațiunile comerciale ale băncii. Astfel cum este descris în considerentele 99 și 106, banca și-a restructurat, de asemenea, în mod semnificativ activitățile, cu numeroase reduceri ale costurilor care au fost deja puse în aplicare. Prin urmare, îndoielile Comisiei au fost înlăturate.
(207)
În decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoiala cu privire la existența unui număr suficient de măsuri de protecție în cazul în care banca intră sub controlul statului sau în cazul în care acționarii privați păstrează controlul, în timp ce cota majoritară este deținută de stat. Angajamentele descrise în considerentele 121 și 122 din prezenta decizie asigură că operațiunile de creditare ale băncii vor fi gestionate pe baze comerciale și activitatea zilnică va fi protejată de intervenții din partea statului. Cadrul relației convenit între HFSF și bancă asigură, de asemenea, faptul că interesele statului ca acționar principal sunt protejate împotriva asumării de riscuri excesive de către conducerea băncii.
(208)
Prin urmare, măsurile B1, B2, B3 și B4 asigură menținerea stabilității financiare în Grecia. Sunt luate măsuri importante pentru a reduce la minimum pierderile viitoare și pentru a garanta că activitățile băncii nu sunt puse în pericol de o guvernanță necorespunzătoare. Pe această bază, Comisia constată că măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt adecvate.
7.4.2. Necesitatea - limitarea la minimum a ajutorului
(209)
Astfel cum prevede Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, prin cuantumul și forma sa, măsura de ajutor trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea obiectivului propus. Această înseamnă că injecția de capital trebuie să fie în cuantumul minim necesar pentru atingerea obiectivului.
(210)
Cuantumul sprijinului sub formă de capital a fost calculat de Banca Greciei în cadrul unei simulări de criză, astfel încât să se asigure că rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază s-a menținut peste un anumit nivel în perioada 2012-2014, astfel cum reiese din tabelul 3. Prin urmare, sprijinul nu oferă băncii un exces de capital. Astfel cum se explică în considerentul 206, au fost întreprinse acțiuni pentru a reduce riscul ca banca să aibă nevoie de ajutor în viitor.
(211)
În ceea ce privește remunerarea primei și celei de a doua recapitalizări-punte (măsurile B1 și B2), Comisia amintește că acestea au fost acordate în mai 2012 și decembrie 2012 și au fost plătite în natură sub formă de titluri emise de FESF. HFSF a primit ca remunerare, de la data punerii la dispoziție a titlurilor emise de FESF până la data recapitalizării din primăvara anului 2013, dobânda acumulată la titlurile FESF, la care se adaugă o taxă de 1 % (100). Astfel cum se subliniază în decizia de inițiere a procedurii privind Alpha, remunerarea este inferioară intervalului 7 %-9 % definit în Comunicarea privind recapitalizarea. Cu toate acestea, perioada de remunerare redusă a fost limitată la un an pentru măsura B1 și la cinci luni pentru măsura B2 (mai exact, până la momentul conversiei recapitalizării-punte într-o recapitalizare standard în acțiuni ordinare, și anume măsura B4). În timp ce prima și a doua recapitalizare-punte nu au avut un efect de diluare asupra acționarilor existenți, recapitalizarea din primăvara anului 2013, care a constat în conversia primei și a celei de a doua recapitalizări, a avut un efect de diluare semnificativ asupra acționarilor preexistenți, întrucât participarea lor la capitalul propriu al băncii a scăzut la 4,9 %. Situația neobișnuită care a predominat de la data primei recapitalizări-punte a luat sfârșit ulterior. Prin urmare, îndoielile exprimate în cadrul deciziei de inițiere a procedurii privind Alpha au fost înlăturate.
(212)
De asemenea, având în vedere sursa atipică a dificultăților băncii, atunci când pierderile provin în principal din cedarea datoriei în favoarea statului (programul de implicare a sectorului privat și răscumpărarea datoriei, care oferă un avantaj semnificativ pentru stat, constând în reducerea datoriilor) și din consecințele unei recesiuni prelungite în economia internă, Comisia poate accepta o astfel de derogare temporară de la cerințele privind remunerarea standard prevăzute în Comunicarea privind recapitalizarea (101).
(213)
În ceea ce privește măsura B3, aceasta a reprezentat un angajament în sensul furnizării de capital. Angajamentul asumat în decembrie 2012 a fost pus în aplicare în mod efectiv prin injecția de capital din perioada mai-iunie 2013, doar cinci luni mai târziu. Din acest motiv și din motivele menționate în considerentul 212, se acceptă că nicio remunerare nu a fost plătită pentru angajamentul respectiv.
(214)
În ceea ce privește măsura B4, în conformitate cu punctul 8 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea, injecțiile de capital trebuie să fie subscrise avându-se în vedere o reducere suficientă a prețului acțiunii ajustată astfel încât efectul de diluare să ofere asigurări rezonabile cu privire la primirea unei remunerări adecvate de către stat. În timp ce recapitalizarea nu a prevăzut o reducere semnificativă a prețului acțiunilor ajustată pentru a ține seama de efectul de diluare, de fapt a fost imposibil de atins o reducere semnificativă a prețului teoretic fără exercitarea de drepturi (theoretical ex-rights price) (102). Înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013, capitalizarea bursieră a băncii a fost de doar câteva sute de milioane de euro. În aceste circumstanțe, se ridică întrebarea dacă acționarii existenți ar fi trebuit să fie eliminați în întregime. Comisia observă că prețul de emisiune a fost fixat la o reducere de 50 % din prețul mediu al pieței pe durata celor 50 de zile înainte de stabilirea prețului de emisiune. De asemenea, Comisia ia act de faptul că efectul de diluare asupra acționarilor existenți a fost enorm deoarece, după recapitalizare, aceștia dețineau doar 4,9 % din capitalul social al băncii. Prin urmare, aplicarea unei reduceri suplimentare la prețul de piață ar fi avut un impact redus asupra remunerării HFSF. Având în vedere situația specifică a băncilor elene explicată în considerentul 212 și faptul că nevoia de ajutor provine din cedarea datoriei în favoarea statului, Comisia consideră că prețul de emisiune al acțiunilor subscrise de stat a fost suficient de scăzut.
(215)
De asemenea, HFSF a emis warrante și a acordat un warrant pentru fiecare acțiune nouă subscrisă de un investitor privat care a participat la recapitalizarea din primăvara anului 2013. HFSF a acordat warrantele fără nicio contraprestație. Astfel cum se explică în considerentul 93, fiecare warrant include dreptul de a cumpăra 7,40 acțiuni emise de HFSF, la intervale specificate și la prețuri de exercitare. Prețul de exercitare este egal cu prețul de subscriere al HFSF, la care se adaugă o marjă anuală și cumulativă (4 % în primul an, 5 % în al doilea an, 6 % în al treilea an, 7 % în al patrulea an și ulterior 8 % anualizată pentru ultimele șase luni). Remunerarea primită de HFSF pentru acțiunile pe care le deține este limitată, de facto, la nivelurile menționate. Remunerarea este inferioară intervalului 7 %-9 % definit în Comunicarea privind recapitalizarea. Cu toate acestea, deoarece warrantele au fost un factor cheie pentru succesul emisiunii de drepturi de subscriere și al plasamentelor private lansate de bancă înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013, Comisia consideră că warrantele au permis băncii să reducă valoarea ajutorului cu 550 de milioane EUR. Într-adevăr, din cauza nivelului scăzut al ratei capitalului băncii înainte de recapitalizare și a incertitudinii pronunțate predominante la momentul respectiv, simulările care au fost disponibile ulterior au arătat că, fără warrante, investitorii privați nu ar fi putut obține un randament suficient și nu ar fi participat. Pentru motivele explicate în considerentele 205 și 212, întrucât HFSF va primi o remunerație pozitivă minimă în cazul în care warrantele ar fi exercitate și deoarece Memorandumul privind politica economică și financiară are ca obiectiv atragerea unor investitori privați pentru a păstra unele bănci sub administrare privată și a evita situația în care întregul sector bancar este controlat de către HFSF, Comisia poate accepta o astfel de derogare de la cerințele privind remunerarea standard prevăzute în Comunicarea privind recapitalizarea. Acceptul din partea Comisiei se bazează, de asemenea, pe faptul că Legea privind instituirea HFSF, astfel cum a fost modificată în martie 2014, nu prevede nicio ajustare a warrantelor în cazul unei majorări a capitalului social nepreferențial și pe faptul că, în cazul unei emisiuni de drepturi de subscriere, doar prețul de exercitare al warrantelor poate fi ajustat și ajustarea poate avea loc numai ex post și numai până la concurența valorii obținute din vânzarea de drepturi preferențiale ale HFSF. De asemenea, angajamentul asumat de Grecia conform căruia se va solicita aprobarea Comisiei înainte de orice răscumpărare a warrantelor emise de HFSF va permite Comisiei să se asigure că orice răscumpărare viitoare nu va reduce și mai mult remunerarea HFSF și nu va crește remunerarea titularilor de warrante.
(216)
În ceea ce privește faptul că acțiunile HFSF sunt fără drept de vot, Comisia reamintește că nevoia de ajutor nu provine în principal din asumarea de riscuri excesive. De asemenea, unul dintre obiectivele Memorandumului privind politica economică și financiară a fost de a menține unele bănci sub administrare privată. În plus, cadrul relației și reintroducerea automată a drepturilor de vot în cazul în care planul de restructurare nu este pus în aplicare oferă garanții împotriva asumării de riscuri excesive în viitor de către administratorii privați. În cele din urmă, programul de implicare a sectorului privat și răscumpărarea din decembrie 2012 reprezintă un fel de remunerare a statului, întrucât datoria acestuia din urmă către bancă a fost redusă cu câteva miliarde de euro. Pentru toate motivele menționate, Comisia poate accepta că HFSF primește acțiuni fără drept de vot. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura B4 a fost necesară.
În concluzie, măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt necesare ca ajutor de salvare atât prin cuantumul, cât și prin forma lor.
7.4.3. Proporționalitatea - măsuri de limitare a efectelor colaterale negative
(217)
Comisia ia act de faptul că banca a beneficiat de ajutor de stat în cuantum foarte ridicat. Această situație poate conduce, prin urmare, la denaturarea gravă a concurenței. Cu toate acestea, Grecia și-a asumat angajamentul de a pune în aplicare o serie de măsuri care vizează reducerea efectelor colaterale negative. În special, angajamentele prevăd că operațiunile băncii vor continua să fie gestionate pe baze comerciale, astfel cum este explicat în considerentele 121 și 122, și Grecia s-a angajat, de asemenea, să respecte interdicția privind achizițiile, precum și o serie de cesionări, astfel cum este descris în considerentele 123-124. Limitele pentru denaturarea concurenței vor fi evaluate în continuare, în secțiunea 7.6.
(218)
De asemenea, un mandatar însărcinat cu monitorizarea a fost numit de bancă pentru a monitoriza punerea corectă în aplicare a angajamentelor în materie de guvernanță corporativă și operațiuni comerciale. Se va evita orice schimbare în detrimentul practicilor comerciale ale băncii, reducându-se astfel posibilitatea apariției de efecte colaterale negative.
(219)
În sfârșit, un nou plan de restructurare cuprinzător a fost prezentat Comisiei la 12 iunie 2014. Planul de restructurare va fi evaluat în secțiunea 7.6.
(220)
În concluzie, îndoielile exprimate în cadrul deciziei de inițiere a procedurii privind Alpha au fost înlăturate. Măsurile B1, B2, B3 și B4 sunt proporționale în conformitate cu punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar.
7.4.4. Concluzie privind compatibilitatea recapitalizărilor acordate de HFSF în temeiul Comunicării din 2008 privind sectorul bancar, al Comunicării privind recapitalizarea și al Comunicării din 2011 privind prelungirea
(221)
Prin urmare, se concluzionează că recapitalizările acordate de HFSF (măsurile B1, B2, B3 și B4) sunt adecvate, necesare și proporționale, având în vedere punctul 15 din Comunicarea din 2008 privind sectorul bancar, Comunicarea privind recapitalizarea și Comunicarea din 2011 privind prelungirea.
7.5. COMPATIBILITATEA ACHIZIȚIILOR ÎN TEMEIUL COMUNICĂRII PRIVIND RESTRUCTURAREA
(222)
Punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea prevede că achizițiile de întreprinderi de către băncile beneficiare ale ajutorului nu pot fi finanțate prin ajutoare de stat decât în cazul în care acest lucru este esențial pentru restabilirea viabilității unei întreprinderi. De asemenea, punctele 40 și 41 din Comunicarea privind restructurarea prevăd că băncile nu trebuie să utilizeze ajutorul de stat pentru achiziționarea de întreprinderi concurente, cu excepția cazului în care achiziția face parte dintr-un proces de consolidare necesar pentru a reface stabilitatea financiară sau a asigura o concurență eficientă. De asemenea, achizițiile pot să pună în pericol sau să complice restabilirea viabilității. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă achizițiile efectuate de bancă pot fi reconciliate cu Comunicarea privind restructurarea.
7.5.1. Compatibilitatea achiziționării Emporiki Bank în temeiul Comunicării privind restructurarea
7.5.1.1. Efectul achiziționării Emporiki Bank asupra viabilității pe termen lung a băncii
(223)
În ceea ce privește rentabilitatea operațională, achiziționarea Emporiki Bank favorizează restabilirea viabilității pe termen lung a băncii, întrucât fuzionarea a două bănci de pe aceeași piață geografică permite băncii realizarea unor sinergii semnificative, de exemplu sub forma reducerilor de personal, a închiderii filialelor și a reducerii costurilor generale. Banca achiziționează clienții și depozitele, reducând în același timp costurile de distribuție în mod semnificativ. Aceasta închide un număr semnificativ de sucursale ale entității combinate, pe lângă raționalizarea funcțiilor sediilor centrale.
(224)
În ceea ce privește pozițiile lichidității, achiziția are un efect pozitiv asupra băncii. Într-adevăr, raportul împrumuturi-depozite al entității achiziționate a fost de aproximativ 115 %, cu mult sub nivelul foarte ridicat al raportului împrumuturi-depozite al băncii (103). Prin urmare, achiziția contribuie la reducerea semnificativă a raportului împrumuturi-depozite al băncii.
(225)
Din punct de vedere static, tranzacția are, de asemenea, un impact pozitiv asupra ratei capitalului băncii, întrucât banca achiziționează o bancă puternic recapitalizată la o contravaloare de 1 euro. La 31 martie 2012, rata de adecvare a capitalului pe bază pro forma în cadrul entității combinate a fost de 11,8 %, în timp ce rata de adecvare a capitalului băncii a fost de numai 8,8 %. În mod similar, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază pe bază pro forma a entității combinate a fost de 11,1 %, în timp ce rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază a băncii a fost de 7,9 %. Valoarea ridicată a capitalului Emporiki Bank oferă protecție împotriva pierderilor viitoare, care s-ar putea materializa în cadrul simulărilor de criză, astfel cum rezultă din tabelul 3. Observarea statică a creșterii ratei capitalului băncii a supraestimat efectul pozitiv asupra poziției capitalului acesteia pe termen lung. Prin urmare, achiziția are un efect pozitiv asupra restabilirii viabilității pe termen lung a băncii.
7.5.1.2. Efectul achizițiilor asupra cuantumului ajutorului necesar băncii
(226)
În conformitate cu punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să fie utilizat pentru achiziționarea altor întreprinderi, ci numai pentru acoperirea costurilor de restructurare care sunt necesare pentru a restabili viabilitatea băncii. În acest caz, deși achiziția are implicații pozitive pentru viabilitatea băncii, aceasta nu este esențială pentru viabilitatea sa în sensul punctului 23 din Comunicarea privind restructurarea.
(227)
Banca a plătit o contravaloare de numai 1 euro pentru achiziționarea Emporiki Bank. Prin urmare, prețul de achiziție nu a fost finanțat prin ajutoare de stat. Acest fapt implică, de asemenea, că plata prețului de achiziție nu a creat nicio nevoie de capital pentru bancă. De asemenea, Emporiki Bank a fost capitalizată în mod adecvat (și anume, până la nivelul necesar în conformitate cu simularea de criză din 2012, astfel cum se arată în tabelul 3). Prin urmare, este improbabil că achiziția va genera nevoi ulterioare de capital pentru bancă.
(228)
În concluzie, datorită condițiilor atipice (achiziționarea la 1 euro a unei bănci pe deplin capitalizate pentru a îndeplini cerințele simulării de criză), achiziționarea Emporiki Bank, în mod excepțional, nu încalcă cerința privind limitarea la minimum a ajutorului.
7.5.1.3. Efectul de denaturare pe care achiziția îl are asupra concurenței
(229)
În conformitate cu punctele 39 și 40 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul de stat nu trebuie să fie utilizat în detrimentul întreprinderilor care nu beneficiază de ajutoare și, în special, pentru achiziționarea de întreprinderi concurente. Punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea prevede, de asemenea, că achizițiile pot fi autorizate în cazul în care fac parte dintr-un proces de consolidare necesar pentru a reface stabilitatea financiară sau pentru a asigura o concurență efectivă. În astfel de circumstanțe, procesul de achiziționare trebuie să fie echitabil și achiziția trebuie să asigure condiții de concurență efectivă pe piața relevantă.
(230)
Emporiki Bank nu a fost considerată viabilă în mod autonom de către Banca Greciei, pe baza unei analize a viabilității efectuată de un consultant extern la începutul anului 2012. Aceasta a provocat pierderi importante pentru Crédit Agricole, care, în consecință, a dorit să o vândă. În cazul în care vânzarea nu ar fi fost posibilă, Crédit Agricole ar fi avut în vedere declararea falimentului. Prin urmare, tranzacția poate fi considerată ca făcând parte dintr-un proces de consolidare necesar refacerii stabilității financiare de tipul celor descrise la punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea.
(231)
Niciun ofertant care nu beneficia de ajutor nu a depus o ofertă validă de achiziționare a Emporiki Bank, iar procesul de vânzare a fost deschis, transparent și nediscriminatoriu. În consecință, banca nu a exclus niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor. Întrucât achiziția a fost autorizată de autoritatea elenă în domeniul concurenței, rezultatul procesului de vânzare nu pune în pericol condițiile de concurență efectivă în Grecia.
(232)
De asemenea, nevoia de ajutor a băncii nu provine din gestionarea defectuoasă sau din asumarea de riscuri inadecvate. În cele din urmă, astfel cum se concluzionează în considerentul 227, nu a fost utilizat ajutor de stat pentru finanțarea achiziției (achiziționarea la 1 euro a unei bănci capitalizate până la nivelul necesar pentru a trece simularea de criză organizată de Banca Greciei).
(233)
Având în vedere elementele de mai sus, se poate concluziona că achiziționarea Emporiki Bank este în conformitate cu punctul 4 din Comunicarea privind restructurarea.
7.5.1.4. Concluzie privind achiziționarea Emporiki Bank
(234)
Având în vedere situația unică a băncilor din Grecia și particularitățile achiziționării Emporiki Bank, se concluzionează că achiziția este compatibilă cu cerințele prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.
7.5.2. Compatibilitatea achiziționării activelor și pasivelor selectate ale celor trei bănci cooperatiste în temeiul Comunicării privind restructurarea
7.5.2.1. Efectul achizițiilor asupra viabilității pe termen lung a băncii
(235)
Achiziționarea activelor și pasivelor selectate ale celor trei bănci cooperatiste va îmbunătăți viabilitatea pe termen lung a băncii.
(236)
Mai precis, integrarea depozitelor celor trei bănci cooperatiste în bilanțul băncii a îmbunătățit situația lichidității acesteia. Raportul net împrumuturi-depozite al Alpha Bank S.A. a scăzut cu aproximativ 1,5 %, iar dependența Alpha Bank S.A. de Eurosistem a scăzut.
(237)
De asemenea, achizițiile au oferit băncii posibilitatea de a-și spori veniturile prin extinderea portofoliului de clienți în mai multe zone geografice. Banca nu a preluat nicio infrastructură sau rețea de filiale costisitoare. De asemenea, banca nu a preluat împrumuturi. Prin urmare, aceasta nu și-a majorat riscul sau cerințele de capital.
7.5.2.2. Efectul achiziției asupra cuantumului ajutorului necesar băncii
(238)
În conformitate cu punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să fie utilizat pentru achiziționarea altor întreprinderi, ci numai pentru acoperirea costurilor de restructurare care sunt necesare pentru a restabili viabilitatea băncii. În acest caz, deși achiziția are implicații pozitive pentru viabilitatea băncii, aceasta nu este esențială pentru viabilitatea sa în sensul punctului 23 din Comunicarea privind restructurarea.
(239)
Contravaloarea plătită de bancă pentru achiziționarea activelor și pasivelor transferate ale tuturor celor trei bănci cooperatiste a fost stabilită la 2,1 % din valoarea depozitelor transferate și s-a ridicat la aproximativ 9 milioane EUR, fiind echivalentă cu 0,01 % din bilanțul total al băncii la momentul achiziției. În consecință, contravaloarea poate fi considerată foarte mică. De asemenea, banca a atras deja capital privat în valoare de 550 de milioane EUR în cadrul recapitalizării din primăvara anului 2013.
(240)
Se concluzionează că prețul de achiziție al activelor și pasivelor transferate (în principal depozite) ale celor trei bănci cooperatiste a fost atât de scăzut încât nu a împiedicat ca ajutorul să fie limitat la minimul necesar.
7.5.2.3. Efectul de denaturare pe care achiziția îl are asupra concurenței
(241)
Astfel cum este prevăzut în considerentul 229, în conformitate cu punctele 39 și 40 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul de stat nu trebuie să fie utilizat în detrimentul întreprinderilor care nu beneficiază de ajutor și, în special, pentru achiziționarea de întreprinderi concurente decât în anumite condiții.
(242)
Banca Greciei a considerat că cele trei bănci cooperatiste nu sunt viabile și că adoptarea măsurii de rezoluție este necesară pentru a menține stabilitatea financiară. Prin urmare, achizițiile pot fi considerate ca făcând parte dintr-un proces de consolidare necesar refacerii stabilității financiare de tipul celor descrise la punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea.
(243)
De asemenea, niciun ofertant care nu beneficiază de ajutor nu a prezentat o ofertă valabilă de achiziționare a activelor și pasivelor celor trei bănci cooperatiste, iar singura ofertă concurentă provenea de la o bancă care a beneficiat de ajutor chiar în cuantum mai mare. De asemenea, dimensiunea activelor și pasivelor achiziționate era mică și nu a modificat structura pieței (104).
(244)
În concluzie, Comisia consideră că aceste circumstanțe excepționale justifică autorizarea achizițiilor în conformitate cu punctul 41 din Comunicarea privind restructurarea.
7.5.2.4. Concluzie privind achiziționarea activelor și pasivelor selectate ale celor trei bănci cooperatiste
(245)
Comisia concluzionează că, având în vedere particularitățile achiziționării activelor și pasivelor transferate ale celor trei bănci cooperatiste, achizițiile sunt compatibile cu cerințele prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.
7.5.3. Compatibilitatea achiziționării Citibank Greece în temeiul Comunicării privind restructurarea
7.5.3.1. Efectul achiziției asupra viabilității pe termen lung a băncii
(246)
Achiziționarea Citibank Greece, inclusiv Diners, va spori viabilitatea pe termen lung a băncii. Banca a achiziționat o bancă care deține credite pentru care s-au constituit provizioane importante. De asemenea, portofoliul de credite net este mult mai mic decât depozitele achiziționate.
(247)
Integrarea depozitelor Citibank Greece în bilanțul băncii va îmbunătăți profilul de finanțare al băncii pe termen mediu și lung și, în același timp, îi va spori profitabilitatea.
(248)
De asemenea, prin intermediul achiziției, banca își va îmbunătăți franșiza și capacitățile de colectare a depozitelor, obținând astfel un model economic viabil și echilibrat.
(249)
În cele din urmă, sinergiile importante preconizate - în ceea ce privește funcțiile centrale, serviciile informatice și cheltuielile de exploatare - vor contribui la viabilitatea pe termen lung a băncii.
(250)
Prin urmare, achiziția are un efect pozitiv asupra restabilirii viabilității pe termen lung a băncii.
7.5.3.2. Efectul achiziției asupra cuantumului ajutorului necesar acordat băncii
(251)
În conformitate cu punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea, ajutorul pentru restructurare nu ar trebui să fie utilizat pentru achiziționarea altor întreprinderi, ci numai pentru acoperirea costurilor de restructurare care sunt necesare pentru a restabili viabilitatea băncii. În acest caz, deși achiziția are implicații pozitive pentru viabilitatea băncii, aceasta nu este esențială pentru viabilitatea sa în sensul punctului 23 din Comunicarea privind restructurarea.
(252)
Banca a achitat o contravaloare de doar 2 milioane EUR (105) pentru a achiziționa Citibank Greece și Diners.
(253)
Portofoliul achiziționat include un număr mare de împrumuturi care sunt complet amortizate. Într-adevăr, evaluarea noului portofoliu de împrumuturi ar putea compensa nevoia de capital limitată care rezultă din integrarea împrumuturilor în bilanțul contabil al băncii.
(254)
De asemenea, banca a atras capital privat în valoare de 1,2 miliarde EUR la un preț pe acțiune superior prețului pe acțiune subscris de HFSF în cadrul recapitalizării din primăvara anului 2013.
(255)
În aceste condiții, nu se poate susține că achiziția a fost finanțată prin ajutoare de stat. Achiziția nu va crește nevoia de ajutor și nici nu va reduce remunerația ajutoarelor existente.
7.5.3.3. Efectul de denaturare pe care achiziția îl are asupra concurenței
(256)
Astfel cum este prevăzut în considerentul 241, ajutorul de stat nu trebuie să fie utilizat în detrimentul întreprinderilor care nu beneficiază de ajutoare, în special pentru achiziționarea de întreprinderi concurente.
(257)
Prețul de achiziție plătit pentru Citibank Greece a fost extrem de redus, iar banca a atras un volum mare de capital privat la un preț ridicat pe acțiune. Prin urmare, nu se poate considera că au fost utilizate ajutoare de stat pentru finanțarea achiziției.
(258)
De asemenea, întrucât niciun ofertant care nu beneficiază de ajutoare nu a prezentat o ofertă de achiziție a perimetrului activităților achiziționate de către bancă, nu există un efect de evicțiune asupra investitorilor care nu beneficiază de ajutoare.
(259)
În concluzie, având în vedere elementele prevăzute în considerentele 257 și 258, achiziția nu intră sub incidența interdicției de la punctele 39 și 40 din Comunicarea privind restructurarea. De asemenea, Comisia reamintește că nevoia de ajutor a băncii nu provine din gestionarea defectuoasă sau din asumarea de riscuri inadecvate.
7.5.3.4. Concluzie privind achiziționarea Citibank Greece
(260)
Comisia concluzionează că, având în vedere situația unică a băncii (106) și particularitățile achiziționării Citibank Greece, achiziția este compatibilă cu cerințele prevăzute în Comunicarea privind restructurarea.
7.6. COMPATIBILITATEA MĂSURILOR A, B1, B2, B3 ȘI B4 CU COMUNICAREA PRIVIND RESTRUCTURAREA
7.6.1. Surse de dificultăți și consecințe asupra evaluării în temeiul Comunicării privind restructurarea
(261)
Astfel cum se indică în secțiunile 2.1.1 și 2.1.2, dificultățile cu care se confruntă banca sunt generate în principal de criza datoriei suverane elene și de recesiunea profundă din Grecia și din sudul Europei. În ceea ce privește primul factor, guvernul elen a pierdut accesul la piețele financiare și, în cele din urmă, a trebuit să negocieze un acord cu creditorii săi interni și internaționali - programul de implicare a sectorului privat - care a condus la o reducere a creanțelor deținute față de stat cu 53,3 %. De asemenea, 31,5 % din creanțe au fost schimbate cu noi obligațiuni emise de statul elen, la rate mai scăzute ale dobânzii și cu scadențe mai lungi. Noile obligațiuni emise de statul elen au fost răscumpărate de către stat de la băncile elene în decembrie 2012 la un preț cuprins între 30,2 % și 40,1 % din valoarea lor nominală și, prin urmare, s-au materializat într-o nouă pierdere pentru băncile din Grecia. Pe lângă impactul programului de implicare a sectorului privat și al răscumpărării datoriei asupra propriei poziții de capital, banca a observat, de asemenea, fluxuri de ieșire de depozite uriașe între 2010 și jumătatea anului 2012, generate de riscul ca Grecia să părăsească zona euro ca o consecință a unei datorii publice nesustenabile și din cauza recesiunii economice.
(262)
Măsurile B1, B2, B3 și B4 se ridică la 4 571 milioane EUR, o sumă mai mică decât valoarea pierderii înregistrate în urma programului de implicare a sectorului privat (4 786 de milioane EUR). Într-un astfel de caz și atunci când dificultățile nu provin în principal din comportamente care implică asumarea de riscuri excesive, astfel cum este prevăzut la punctul 14 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea, Comisia trebuie să își simplifice cerințele.
(263)
Cea mai mare parte din nevoile de capital rezultă din expunerea regulată a unei instituții financiare la riscul suveran al țării sale. Acest fapt a fost subliniat, de asemenea, în considerentele 58 și 69 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha. Comisia observă, de asemenea, că expunerea băncii la riscul suveran elen a fost mai mică decât cea a celorlalte bănci elene mari și, prin urmare, nu se poate considera că banca a acumulat o expunere excesivă la datoria suverană. În consecință, necesitatea ca banca să aibă în vedere aspecte de risc moral în planul său de restructurare este mai mică decât pentru alte instituții financiare care beneficiază de ajutor și care au acumulat riscuri excesive. Întrucât măsurile de ajutor sunt mai puțin denaturante, măsurile luate pentru a limita denaturările concurenței ar trebui, prin urmare, să fie reduse în mod proporțional. Întrucât programul de implicare a sectorului privat și răscumpărarea datoriilor constituie o anulare a datoriei în favoarea statului, remunerarea statului la recapitalizarea băncilor poate fi mai scăzută.
(264)
Cu toate acestea, întrucât economia Greciei a scăzut cu aproximativ 25 % din 2008 și banca a achiziționat o bancă mai puțin viabilă (Emporiki Bank), banca trebuie să își adapteze organizarea, structura costurilor și rețeaua comercială la noul context pentru a-și restabili rentabilitatea. Prin urmare, în pofida lipsei unui risc moral, banca trebuie să își raționalizeze activitățile în Grecia pentru a-și asigura viabilitatea pe termen lung.
(265)
A doua sursă importantă de pierderi pentru bancă a fost reprezentată de împrumuturile acordate persoanelor fizice și întreprinderilor elene. Comisia consideră că pierderile respective sunt cauzate, în principal, de scăderea profundă și prelungită în mod excepțional a PIB-ului cu aproximativ 25 % într-o perioadă de cinci ani și nu se datorează unor practici de creditare riscante ale băncii. Prin urmare, ajutorul acordat pentru a acoperi pierderile nu creează un risc moral, lucru care se întâmplă atunci când un ajutor protejează o bancă de consecințele unor comportamente riscante din trecut. Prin urmare, ajutorul are un efect de denaturare a pieței mai scăzut (107).
(266)
Cu toate acestea, o parte din nevoile de capital și din pierderile din împrumuturi ale băncii provin de la anumite filiale internaționale. În 2012, de exemplu, activitățile desfășurate în Cipru, România, Serbia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Bulgaria au fost generatoare de pierderi, în timp ce activitățile desfășurate în Albania abia au atins pragul de rentabilitate. Simulările de criză efectuate în 2012 pentru a determina nevoile de capital ale băncii au indicat că previziunile privind pierderile din împrumuturi aferente împrumuturilor străine s-au ridicat la 921 de milioane EUR în cadrul scenariului de bază și, respectiv, la 1 201 milioane EUR în cadrul scenariului negativ. Activele străine au constituit, de asemenea, o povară asupra lichidității, finanțarea intragrup ridicându-se la mai multe miliarde de euro.
(267)
În concluzie, având în vedere că, dintre cele mai mari patru bănci elene, banca deținea cele mai puține obligațiuni emise de guvernul elen la momentul desfășurării programului de implicare a sectorului privat și întrucât pierderea rezultată în urma programului de implicare a sectorului privat a fost mai mare decât ajutorul primit prin măsurile B1, B2, B3 și B4, se poate concluziona că cea mai mare parte a pierderilor și nevoia de ajutor intră sub incidența punctului 14 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea, care permite Comisiei să își reducă cerințele. O parte din nevoia de ajutor este generată de pierderile din împrumuturi la nivel național din cauza recesiunii deosebit de îndelungate și profunde, și nu a creditării riscante. Astfel de ajutoare nu creează riscuri morale și, prin urmare, denaturează mai puțin concurența.
(268)
În cele din urmă, o parte limitată din nevoia de ajutor provine din asumarea de riscuri de către bancă în ceea ce privește filialele sale străine.
7.6.2. Viabilitatea
(269)
Un plan de restructurare trebuie să asigure că instituția financiară este capabilă să își restabilească viabilitatea pe termen lung până la sfârșitul perioadei de restructurare (secțiunea 2 din Comunicarea privind restructurarea). În cazul de față, perioada de restructurare este definită ca perioada cuprinsă între data adoptării prezentei decizii și 31 decembrie 2018.
(270)
În conformitate cu dispozițiile de la punctele 9, 10 și 11 din Comunicarea privind restructurarea, Grecia a prezentat un plan de restructurare cuprinzător și detaliat care oferă informații complete cu privire la modelul economic al băncii. Planul identifică, de asemenea, cauzele dificultăților cu care se confruntă banca, precum și măsurile luate pentru a aborda toate problemele de viabilitate întâmpinate. În special, planul de restructurare descrie strategia aleasă pentru a menține eficiența operațională a băncii și pentru a aborda nivelul ridicat al creditelor neperformante, lichiditățile vulnerabile și pozițiile de capital, precum și întreprinderile străine care în ultimii ani au depins de societatea-mamă în ceea ce privește finanțarea și capitalul.
7.6.2.1. Activitățile bancare din Grecia
(271)
În ceea ce privește lichiditățile și dependența băncii de finanțarea din Eurosistem, planul de restructurare prevede o limitare a creșterii bilanțului în Grecia, în timp ce baza de depozite ar trebui să crească din nou. Dependența de ELA garantată de stat, care a scăzut deja, va continua să scadă, ceea ce va contribui, de asemenea, la reducerea costului de finanțare al băncii.
(272)
Angajamentul privind raportul credite acordate/depozite atrase prevăzut în considerentul 118 asigură că structura bilanțului băncii va fi durabilă până la sfârșitul perioadei de restructurare. Vânzarea titlurilor de valoare și a altor activități conexe va consolida, de asemenea, poziția lichidității băncii. Întrucât poziția lichidității băncii este delicată în continuare, Comisia poate accepta cererea autorităților elene de a fi autorizate să furnizeze lichidități băncii în cadrul măsurilor de garantare și de creditare prin emisiunea de obligațiuni garantate de stat în conformitate cu schema de sprijinire a băncilor elene și în cadrul acordării de ELA garantată de stat.
(273)
Pentru a reduce costurile de finanțare, banca s-a angajat, de asemenea, să continue reducerea ratelor dobânzii pe care le plătește pentru depozite în Grecia, astfel cum este descris în considerentul 118. Realizarea unei astfel de reduceri a costului depozitelor va aduce o contribuție esențială la îmbunătățirea prealabilă a rentabilității băncii.
(274)
De la începutul crizei, banca a început să își raționalizeze în mod semnificativ rețeaua comercială în Grecia, printr-o reducere a numărului de sucursale și de angajați (108). Până în 2017, costurile totale ale băncii vor fi scăzut cu încă […] % față de 2013. Pentru a atinge obiectivul propus, Grecia s-a angajat că banca își va reduce numărul de sucursale și de angajați în Grecia la […] și, respectiv, la […] la 31 decembrie 2017, ajungând la costuri totale maxime (109) în Grecia de […] milioane EUR. Indicatorul de eficiență a costurilor care este preconizat va fi mai mic de […] % la sfârșitul perioadei de restructurare. Comisia consideră că planul de restructurare menține eficiența băncii în noul context al pieței.
(275)
Un alt aspect esențial este reprezentat de gestionarea creditelor neperformante, întrucât acestea se ridicau la 32,4 % din portofoliu la 31 decembrie 2013 (110). Banca intenționează să își consolideze politica de creditare (limite, garanții) și să se concentreze pe activitatea de bază pentru a-și reduce la minimum pierderile. De asemenea, Grecia s-a angajat că banca va respecta standarde înalte în ceea ce privește politica sa de creditare în vederea administrării riscurilor și a creșterii la maximum a valorii băncii în fiecare etapă a procesului de creditare, astfel cum este descris în considerentul 122.
7.6.2.2. Guvernanța corporativă
(276)
Un alt aspect care merită atenție este reprezentat de guvernanța băncii, având în vedere că HFSF deține 69,9 % (111) din acțiunile băncii în urma majorării de capital din 2014, însă cu drepturi de vot limitate. De asemenea, unii dintre investitorii privați care controlează banca posedă, de asemenea, warrante și, prin urmare, ar obține beneficii depline dacă prețul acțiunilor ar înregistra o creștere semnificativă în timpul perioadei de restructurare. Întrucât această situație ar putea genera riscuri morale, s-a convenit asupra unui cadru de relații specific între bancă și HFSF în 2013. Acordul protejează activitatea curentă a băncii de orice interferență a principalilor săi acționari, garantând, în același timp, că HFSF poate să monitorizeze punerea în aplicare a planului de restructurare și să împiedice asumarea unor riscuri excesive de către conducerea băncii prin proceduri de consultare corespunzătoare. Banca s-a angajat, de asemenea, să își monitorizeze îndeaproape expunerea față de debitorii între care există o legătură. Comisia constată în mod pozitiv faptul că HFSF își va restabili în mod automat drepturile de vot în cazul în care banca nu pune în aplicare planul de restructurare.
7.6.2.3. Activitățile internaționale
(277)
Unele dintre activitățile internaționale ale băncii i-au consumat în trecut capitalul, lichiditățile și rentabilitatea, astfel cum este explicat în considerentul 266.
(278)
Planul de restructurare preconizează că banca va continua să își reorienteze prioritățile pe piața internă. Banca și-a vândut deja filiala nerentabilă din Ucraina. De asemenea, aceasta a început să raționalizeze celelalte filiale, să consolideze procesul de subscriere a împrumuturilor și să reducă deficitul de finanțare al filialelor. În prezent, banca intenționează să continue raționalizarea rețelei sale în ceea ce privește filialele netransferate, astfel cum este prevăzut în considerentul 109.
(279)
Cuantumul total al activelor străine va scădea în continuare cu cel puțin […] % până la 31 decembrie 2017 (în comparație cu 31 decembrie 2012).
(280)
Rentabilitatea globală a operațiunilor internaționale va fi restabilită începând cu […].
(281)
Prin urmare, Comisia este de părere că banca își va fi restructurat activitățile din străinătate și le va fi redus suficient dimensiunea, astfel încât să evite expunerea la nevoi suplimentare de capital și lipsa lichidităților în viitor. Angajamentul descris în considerentul 119 care prevede evitarea injectării unor cantități însemnate de capital în filialele internaționale ale băncii garantează, de asemenea, că filialele din străinătate nu vor reprezenta o amenințare pentru capital sau lichidități.
7.6.2.4. Concluzie privind viabilitatea
(282)
Scenariul de bază descris în secțiunea 2.4 indică faptul că, la sfârșitul perioadei de restructurare, banca va fi în măsură să realizeze un profit care să îi permită să își acopere toate costurile și să îi ofere un nivel adecvat de rentabilitate a capitalului propriu, luând în considerare profilul său de risc. În același timp, se preconizează că poziția de capital a băncii va rămâne la un nivel satisfăcător.
(283)
În cele din urmă, Comisia ia notă de scenariul negativ, descris în planul de restructurare a băncii, astfel cum a fost prezentat de autoritățile elene. Scenariul negativ se bazează pe un set de ipoteze convenite cu HFSF. Acesta ia în considerare o recesiune mai profundă și mai îndelungată, precum și un grad mai ridicat de gravitate a deflației prețurilor proprietăților imobiliare (112). Planul de restructurare arată că banca este în măsură să suporte un nivel rezonabil al crizei, întrucât în cadrul scenariului negativ banca rămâne profitabilă și bine capitalizată la sfârșitul perioadei de restructurare.
(284)
Valoarea capitalului suplimentar care a fost atras în 2014, și anume 1,2 miliarde EUR, este suficientă pentru a face față simulării de criză din 2013 în cadrul scenariului de referință în perioada de restructurare și pentru a rambursa acțiunile preferențiale, lucru pe care banca l-a făcut în aprilie 2014 (113). De asemenea, banca va prezenta Băncii Greciei un plan de capital contingent cu măsuri care urmează să fie puse în aplicare în cazul în care contextul economic se va deteriora în continuare. Comisia reamintește că, în evaluarea nevoilor de capital conform scenariului de referință, Banca Greciei a introdus deja unele modificări care au condus la o creștere a nevoilor de capital estimate în comparație cu necesitățile de capital estimate de bancă în propriul scenariu de referință. Prin urmare, Comisia consideră că nevoile de capital de referință estimate de Banca Greciei presupun un anumit nivel de criză. Pentru a concluziona că banca este viabilă, Comisia nu îi solicită acesteia să aibă suficient capital inițial care să acopere nevoile de capital estimate de Banca Greciei în scenariul de criză, întrucât nivelul estimat de aceasta din urmă reprezintă un nivel ridicat de criză și atragerea de capital din martie 2014 arată că banca și-a recâștigat accesul la piețele de capital.
(285)
De asemenea, faptul că banca nu va face investiții suplimentare în titluri fără grad investițional este pozitiv și o va sprijini să își păstreze poziția de capital și poziția lichidității.
(286)
Prin urmare, se concluzionează că banca a luat suficiente măsuri pentru a-și restabili viabilitatea pe termen lung.
7.6.3. Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor
(287)
Astfel cum este specificat în Comunicarea privind restructurarea, băncile și acționarii acestora trebuie să contribuie într-o măsură cât mai mare la restructurare, pentru a asigura limitarea ajutorului la minimul necesar. Astfel, băncile trebuie să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active, în timp ce acționarii ar trebui să absoarbă, dacă este posibil, pierderile băncii.
7.6.3.1. Contribuția proprie a băncii: dezinvestiții și reducerea costurilor
(288)
Banca a vândut deja anumite activități la scară redusă din străinătate (Ucraina) și a redus efectul de levier aferent unei părți a propriului portofoliu pentru a-și spori atât gradul de adecvare a capitalului, cât și poziția lichidității. De exemplu, banca a redus efectul de levier aferent activelor străine în valoare de 1,9 miliarde EUR în perioada 2009-2013 (114).
(289)
Planul de restructurare prevede vânzarea altor active în Europa de Sud-Est, astfel cum este prevăzut în considerentul 107. Având în vedere reducerea efectului de levier și dezinvestițiile care au fost deja realizate și ca urmare a punerii în aplicare a angajamentelor, banca își va fi redus semnificativ amprenta geografică în Europa de Sud-Est. Restrângerea activelor internaționale ale băncii va reduce, de asemenea, în mod semnificativ riscul contingent ca ajutorul să fie necesar în viitor. În consecință, aceasta contribuie la reducerea cuantumului ajutorului la minimum.
(290)
Banca și-a vândut activitățile în domeniul asigurărilor în 2007. Prin urmare, aceasta nu are o activitate semnificativă pe piața în cauză care ar putea fi vândută pentru a genera resurse.
(291)
Pentru a-și limita nevoile de capital, banca nu va utiliza capital pentru a-și sprijini sau a-și extinde filialele străine, astfel cum este descris în considerentul 119. De asemenea, angajamentele asumate de Grecia prevăd că banca nu va efectua achiziții suplimentare.
(292)
De asemenea, banca s-a angajat într-un program vast de reducere a costurilor, astfel cum se arată în secțiunea 2.4.2. Costurile sale vor continua să scadă până în 2017. Forța de muncă și salariile în cadrul băncii fac obiectul unor reduceri. Grecia s-a angajat, de asemenea, să limiteze remunerația administratorilor băncii, […].
7.6.3.2. Repartizarea sarcinilor între acționarii istorici și capitalul nou atras de pe piață
(293)
Numărul acționarilor istorici ai băncii s-a redus datorită emisiunii de drepturi de subscriere încheiată în 2009 (115) și ulterior, din nou, datorită recapitalizării de către HFSF (măsura B4) și capitalului privat atras în 2013 și în martie 2014. De exemplu, pachetul de acțiuni deținut de către acționarii băncii, care la momentul respectiv includea investitorii care au injectat bani în 2009, a fost redus de la 100 %, cât era acesta înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013, la doar 4,9 % după recapitalizare. De asemenea, banca nu a plătit dividende în numerar începând din 2008. Pe lângă repartizarea sarcinilor între acționarii istorici, banca a atras o cantitate semnificativă de capital privat de când a început criza în 2008, și anume 986 de milioane EUR în 2009, 550 de milioane EUR în 2013 și 1 200 de milioane EUR în 2014.
7.6.3.3. Repartizarea sarcinilor între titularii de creanțe subordonate
(294)
Titularii de creanțe subordonate din cadrul băncii au contribuit la costurile de restructurare a băncii. Banca a pus în aplicare mai multe exerciții de gestionare a pasivelor pentru a genera capital. Valoarea totală a pasivelor schimbate s-a ridicat la 828 de milioane EUR, cu un câștig de capital în valoare de 436 de milioane EUR, astfel cum este descris în considerentul 114.
(295)
Instrumentele rămase încă restante fac obiectul unei interdicții privind cupoanele, descrisă în considerentul 124. Prin urmare, Comisia consideră că este asigurată o repartizare adecvată a sarcinilor între investitorii privați în instrumente hibride ai băncii și că sunt îndeplinite cerințele în acest sens din Comunicarea privind restructurarea.
7.6.3.4. Concluzie privind contribuția proprie și repartizarea sarcinilor
(296)
În comparație cu recapitalizarea totală acordată de stat, contribuția proprie și repartizarea sarcinilor, în special sub forma vânzării de active și a reducerii portofoliului de credite, sunt mult mai reduse decât nivelurile pe care Comisia le-ar considera ca fiind, în general, suficiente. Reducerea se referă numai la activitățile străine (116), care reprezintă o parte limitată a băncii (117), iar restructurarea nu prevede nicio reducere a dimensiunii portofoliilor de credite și de depozite în Grecia. Cu toate acestea, având în vedere elementele discutate în secțiunea 7.6.1 și, în special, faptul că Alpha Bank este banca cea mai puțin subvenționată dintre marile bănci elene și că ajutorul primit se califică pe deplin pentru scutirea prevăzută la punctul 14 din Comunicarea din 2011 privind prelungirea, în temeiul căreia Comisia poate accepta o contribuție proprie și o partajare a sarcinilor mai scăzute, se poate considera că planul de restructurare prevede măsuri suficiente în ceea ce privește contribuția proprie și partajarea sarcinilor.
7.6.4. Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(297)
Comunicarea privind restructurarea prevede că planul de restructurare trebuie să propună măsuri de limitare a denaturării concurenței și de asigurare a competitivității sectorului bancar. De asemenea, măsurile ar trebui să aibă în vedere aspecte de risc moral și să garanteze că ajutorul de stat nu este utilizat pentru finanțarea unui comportament anticoncurențial.
(298)
Punctul 31 din Comunicarea privind restructurarea prevede că, atunci când evaluează cuantumul ajutorului și denaturarea concurenței care rezultă în urma acordării ajutorului, Comisia trebuie să ia în considerare valoarea absolută și valoarea relativă a ajutorului de stat primit, precum și gradul de repartizare a sarcinilor și poziția instituției financiare pe piață după restructurare. În această privință, Comisia reamintește că banca a primit capital de stat reprezentând echivalentul a 12 % din propriile active ponderate în funcție de risc (118). De asemenea, banca a obținut garanții sub formă de lichidități în valoare de 14 miliarde EUR la 30 noiembrie 2011 și împrumuturi din emisiunea de obligațiuni de stat în valoare de 1,6 miliarde EUR la 30 septembrie 2011, reprezentând împreună aproximativ 25 % din bilanțul băncii la data respectivă. În plus, banca a beneficiat de ELA garantată de stat. Prin urmare, măsurile de limitare a denaturărilor potențiale ale concurenței sunt necesare, având în vedere cuantumul ridicat al ajutorului. De asemenea, cota de piață a băncii în Grecia este mare, cu cote de piață de 15 % pentru împrumuturi și de 13 % pentru depozite la 31 decembrie 2012. Achiziționarea Emporiki Bank și, într-o măsură mult mai mică, a celor trei bănci cooperatiste și a activităților din Grecia ale Citibank a condus la creșterea cotelor de piață ale băncii. După achiziționarea Emporiki Bank, cotele de piață ale băncii în ceea ce privește depozitele în Grecia s-au ridicat la 21 % la 30 iunie 2013, iar cotele de piață în ceea ce privește împrumuturile ipotecare rezidențiale, creditele de consum și creditele acordate întreprinderilor au fost de 23 %, 20 % și, respectiv, 21 % (119). Ca urmare a achiziționării activităților din Grecia ale Citibank, cota de piață a băncii în ceea ce privește depozitele a crescut cu mai puțin de 1 %.
(299)
Comisia reamintește că dificultățile băncii au provenit în principal din șocuri externe, cum ar fi criza datoriei suverane elene și recesiunea prelungită care au afectat economia elenă din 2008, astfel cum s-a arătat deja în considerentul 69 din decizia de inițiere a procedurii privind Alpha. Necesitatea de a aborda problemele legate de riscul moral este redusă, întrucât banca nu și-a asumat riscuri excesive. Astfel cum este menționat în secțiunea 7.6.1 din prezenta decizie, efectul de denaturare al măsurilor de ajutor este mai mic având în vedere aceste elemente, la fel ca și necesitatea unor măsuri care vizează limitarea denaturării concurenței. Din aceste motive, Comisia poate accepta în mod excepțional că, în pofida valorii mari a ajutorului și a cotei de piață ridicate, planul de restructurare nu prevede nicio reducere a bilanțului și a creditelor din Grecia.
(300)
Cu toate acestea, Comisia constată că recapitalizările de stat au permis băncii să își continue activitățile bancare pe piețele străine.
(301)
În acest sens, Comisia constată, în plus față de măsurile de reducere a efectului de levier și de restructurare deja puse în aplicare, că banca va continua să restructureze și să reducă efectul de levier aferent activelor sale străine până la 30 iunie 2018 (120), pe lângă angajamentul de a nu utiliza ajutorul primit pentru a finanța dezvoltarea activităților respective. Prin urmare, ajutorul nu va fi utilizat pentru a denatura concurența pe piețele străine.
(302)
De asemenea, Grecia s-a angajat să respecte o interdicție privind achizițiile, asigurându-se că banca nu va utiliza ajutorul de stat primit pentru a achiziționa o întreprindere nouă. Interdicția contribuie la garantarea faptului că ajutorul este utilizat strict pentru a sprijini restabilirea viabilității activităților bancare din Grecia și nu în vederea dezvoltării, de exemplu, pe piețele din străinătate.
(303)
Angajamentul de a reduce dobânzile plătite la depozitele elene de la niveluri ridicate nesustenabile garantează, de asemenea, că ajutorul nu va fi utilizat pentru a finanța strategii de colectare a depozitelor nesustenabile care denaturează concurența pe piața elenă. În mod similar, angajamentul de a pune în aplicare orientări stricte în ceea ce privește stabilirea prețurilor la împrumuturi noi, bazat pe o evaluare corespunzătoare a riscului de credit, va împiedica banca să denatureze concurența pe piața elenă prin strategii inadecvate de stabilire a prețurilor pentru împrumuturile acordate clienților.
(304)
Luând în considerare situația specifică descrisă la secțiunea 7.6.1 și măsurile prevăzute în planul de restructurare, Comisia consideră că există garanții suficiente pentru a limita denaturările concurenței.
7.7. MONITORIZARE
(305)
În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, pentru a permite Comisiei să verifice dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corect, este necesară o raportare periodică. Astfel cum se precizează în angajamentele pe care și le-a asumat (121), Grecia va garanta că până la sfârșitul perioadei de restructurare, și anume 31 decembrie 2018, mandatarul însărcinat cu monitorizarea, care a fost deja numit de bancă cu aprobarea Comisiei, va monitoriza angajamentele asumate de Grecia în ceea ce privește restructurarea activităților din Grecia și din străinătate, precum și guvernanța corporativă și operațiunile comerciale. Prin urmare, se poate concluziona că punerea în aplicare a planului de restructurare va fi monitorizată în mod corespunzător.
8. CONCLUZIE
(306)
Comisia concluzionează că Grecia a pus în aplicare în mod ilegal măsurile de ajutor B1, B2, B3 și B4, încălcând articolul 108 alineatul (3) din tratat, întrucât acestea au fost puse în aplicare înainte de aprobarea lor oficială de către Comisie. Cu toate acestea, Comisia constată că planul de restructurare, atunci când este luat în considerare împreună cu angajamentele prevăzute în anexă, asigură restabilirea viabilității pe termen lung a băncii, este suficient în ceea ce privește repartizarea sarcinii și contribuția proprie și este adecvat și proporțional pentru a compensa efectele de denaturare a concurenței generate de măsurile de ajutor examinate în prezenta decizie. Planul de restructurare și angajamentele prezentate îndeplinesc criteriile Comunicării privind restructurarea, prin urmare, măsurile de ajutor pot fi considerate compatibile cu piața internă,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Următoarele măsuri puse în aplicare de către Grecia constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat:
(a)
asistența pentru acoperirea nevoii de lichiditate în situații de urgență furnizată în favoarea Alpha Bank S.A. de Banca Greciei și garantată de Grecia (măsura L2);
(b)
cea de a doua recapitalizare-punte în valoare de 1 042 de milioane EUR acordată de HFSF (Hellenic Financial Stability Fund - HFSF) în favoarea Alpha Bank S.A. în decembrie 2012 (măsura B2);
(c)
scrisoarea de angajament în valoare de 1 629 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. la 21 decembrie 2012 (măsura B3);
(d)
recapitalizarea în valoare de 4 021 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. în cadrul recapitalizării din primăvara anului 2013 (măsura B4).
(2) Finanțarea de către HFSF a deficitului de finanțare total în valoare de 427 de milioane EUR, în cadrul transferului anumitor active și pasive ale Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank și Cooperative Bank of Western Macedonia către Alfa Bank S.A. în decembrie 2013, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(3) Având în vedere planul de restructurare privind Alpha Bank Group (care include Alpha Bank și toate sucursalele și filialele sale) prezentat la 12 iunie 2014 și angajamentele furnizate de Grecia la data respectivă, următoarele ajutoare de stat sunt compatibile cu piața internă:
(a)
injecția de capital în valoare de 940 de milioane EUR acordată de Grecia în favoarea Alpha Bank în mai 2009 în cadrul măsurii de recapitalizare (măsura A);
(b)
asistența pentru acoperirea nevoii de lichiditate în situații de urgență acordată de Banca Greciei în favoarea Alpha Bank S.A. și garantată de Grecia începând cu iulie 2011, în valoare de 23,6 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 (măsura L2);
(c)
prima recapitalizare-punte în valoare de 1 900 milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. în mai 2012 (măsura B1);
(d)
a doua recapitalizare-punte în valoare de 1 042 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. în decembrie 2012 (măsura B2);
(e)
scrisoarea de angajament în valoare de 1 629 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. la 21 decembrie 2012 (măsura B3);
(f)
recapitalizarea în valoare de 4 021 de milioane EUR acordată de HFSF în favoarea Alpha Bank S.A. în mai 2013 (măsura B4).
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.
Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.