РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1381/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014-2020 година
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 19, параграф 2, член 21, параграф 2, член 114, член 168, член 169 и член 197 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Европейският съюз се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека и основните свободи. Тези ценности са общи за държавите-членки в общество, чиито характеристики са плурализмът, недопускането на дискриминация, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. В Съюза лицата се ползват с правата, предоставени им с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за Европейския съюз (ДЕС). Освен това Хартата на основните права на Европейския съюз (Хартата), която с влизането в сила на Договора от Лисабон придоби правнообвързващ характер в целия Съюз, отразява основните права и свободи на лицата в Съюза. Тези права следва да бъдат утвърждавани и спазвани. Пълноценното упражняване на тези права, както и на правата, произтичащи от международни конвенции, по които Съюзът е страна, като Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, следва да бъде гарантирано, а всички пречки за това - премахнати. Освен това упражняването на тези права поражда отговорности и задължения както спрямо другите, така и спрямо човешката общност и бъдещите поколения.
(2)
В Стокхолмската програма (4) Европейският съвет потвърди приоритета за изграждане на пространство на свобода, сигурност и правосъдие и посочи като политически приоритет изграждането на Европа на правата. Финансирането беше посочено като един от важните инструменти за успешното изпълнение на политическите приоритети на Стокхолмската програма. Амбициозните цели, определени в Договорите и в Стокхолмската програма, следва да бъдат постигнати, inter alia, посредством създаване, за периода 2014 - 2020 г., на гъвкава и ефективна програма „Права, равенство и гражданство“ („Програмата“), която следва да улесни планирането и изпълнението. Общите и конкретните цели на Програматата следва да се тълкуват в духа на съответните стратегически насоки, определени от Европейския съвет.
(3)
В съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. относно стратегията „Европа 2020“ се установява стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Подкрепата и популяризирането на правата на лицата в Съюза, борбата с дискриминацията и неравнопоставеността и популяризирането на гражданството на Съюза допринасят за насърчаване на конкретните цели и водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“.
(4)
Недопускането на дискриминация е основен принцип на Съюза. В член 19 от ДФЕС са предвидени действия за борба с дискриминацията, основана на пола, расата или етническия произход, религията или убежденията, наличието на физическо или умствено увреждане, възрастта или сексуалната ориентация. Недопускането на дискриминация е заложено и в член 21 от Хартата, който следва да се прилага в рамките на член 51 от Хартата и в съответствие с него. Специфичните характеристики на различните форми на дискриминация следва да се отчитат и наред с това следва да се разработят подходящи действия за предотвратяване и борба с дискриминацията на едно или повече основания.
(5)
Програмата следва да се прилага по взаимно укрепващ начин с други дейности на Европейския съюз, имащи същите цели, и по-специално с тези, отразени в съобщението на Комисията от 5 април 2011 г., озаглавено „Рамка на ЕС за национални стратегии за интегриране на ромите до 2020 г.“ (5) и в заключенията на Съвета от 19 май 2011 г. относно Рамка на ЕС за национални стратегии за интегриране на ромите до 2020г., с които към държавите-членки се отправя призив да намерят решение на проблема със социалното и икономическото изключване на ромите чрез прокарване на подход за интегриране в четири основни области - образование, заетост, здравеопазване и жилищно настаняване, като се гарантира, че спрямо ромите не се упражнява дискриминация, а равнопоставено признаване на основните им права, и да се предприемат мерки за премахването на сегрегацията там, където съществува, и по-специално в областта на образованието и жилищното настаняване.
(6)
Расизмът, ксенофобията, хомофобията и други форми на нетърпимост са преки нарушения на принципите на свободата, демокрацията, зачитането на човешките права и основните свободи, както и на принципа на правовата държава, на които се основава Съюза и които се споделят от държавите-членки. Следователно борбата с тези явления е постоянна цел, за която се изискват съгласувани действия, включително чрез отпускането на финансиране. Наред с другото сред тези явления са публичното подбуждане към насилие или омраза, насочени срещу група лица или член на такава група, както и други престъпления, извършени с расистки, ксенофобски или хомофобски подбуди. Във връзка с това особено внимание следва да се отдели на предотвратяването и борбата с всички форми на насилието и омразата, сегрегацията и стигматизирането, както и на борбата с малтретирането, тормоза и нетолерантното отношение, например в публичната администрация, полицията, съдебната система, в училище и на работното място.
(7)
Равенството между мъжете и жените е една от основополагащите ценности на Европейския съюз. Неравното третиране на жените и мъжете е нарушение на основните права. Освен това утвърждаването на равенството между половете допринася и за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. Целта за насърчаване на равенството между жените и мъжете следва да се осъществява по взаимно укрепващ начин с други дейности на Съюза или на държавите-членки, имащи същите цели, и по-специално с тези, посочени в Европейския пакт за равенство между половете за периода 2011-2020 г.
(8)
В съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз дискриминацията, основана на пола, включва дискриминацията, произтичаща от промяна на пола. При изпълнението на тази програма следва да се отчитат промените в законодателството на Съюза и в съдебната практика на Съда на Европейския съюз с цел да се развиват аспектите, свързани с равенството между половете, включително половата идентичност.
(9)
Правото всеки да бъде третиран с достойнство на работното място и в обществото като цяло е израз на основополагащите ценности на Съюза и са необходими координирани действия, които да дадат възможност за целенасочени дейности по отношение на пазара на труда. Следователно действията в областта на равенството между половете и недискриминацията следва да включват насърчаване на равенството между жените и мъжете и борбата с дискриминацията на работното място и на пазара на труда.
(10)
Насилието срещу деца, младежи и жени, както и срещу други рискови групи, във всичките си форми представлява нарушение на основните права и сериозна опасност за здравето. Такова насилие съществува навсякъде в Съюза и има сериозно отражение върху физическото и психичното здраве на жертвите, както и върху обществото като цяло. За намирането на решение и за закрила на жертвите са нужни силна политическа воля и съгласувани действия, основани на методите и резултатите от програмите „Дафне“ (6). Предприемането на действия за борба с насилието срещу жените допринася за утвърждаването на равенството между жените и мъжете. Тъй като още от самото си начало през 1997 г. финансирането по програмите „Дафне” беше изключително успешно - както от гледна точка на популярността сред заинтересованите лица (държавни органи, академични институции и неправителствени организации (НПО), така и по отношение на ефективността на финансираните проекти - от съществено значение е при изпълнението на Програмата наименованието „Дафне“ да се запази по отношение на специфичната цел, която е насочена към предотвратяването и борбата с насилието над деца, младежи и жени, за да се запази на възможно най-високо равнище профилът на програмите „Дафне“.
(11)
Член 3, параграф 3 от ДЕС изисква Съюзът да насърчава защитата на правата на детето, като същевременно се бори с дискриминацията. Децата са уязвими, особено тези, които живеят в бедност или страдат от социално изключване, или увреждане или се намират в друго особено, излагащо ги на опасност положение, като небрежност, отвличане и изчезване. Следва да бъдат предприети действия, които да утвърждават правата на детето и да допринасят за защитата на децата от вреди и насилие, които застрашават тяхното физическо или психично здраве и нарушават правото им на развитие, закрила и достойнство.
(12)
В контекста на непрекъснатото технологично развитие и глобализацията личните данни следва да продължават да бъдат ефективно защитавани. Правната рамка на Съюза за защита на личните данни следва да се прилага ефективно и последователно навсякъде в Съюза. За постигането на тази цел Съюзът следва да може да подкрепя усилията на държавите-членки за прилагане на правната рамка, като се обръща специално внимание на мерките, гарантиращи възможността лицата да могат да упражняват правата си ефективно.
(13)
Гражданите следва да са запознати в по-голяма степен с правата си, произтичащи от това, че са граждани на Съюза,, а именно правото да се движат и пребивават свободно на територията на Съюза, правото да гласуват и да се кандидатират за избори в Европейския парламент и на общински избори в тяхната държава-членка на пребиваване при същите условия като гражданите на тази държава, правото да подават петиция до Европейския парламент на всеки от езиците по Договора, правото да внасят граждански инициативи и да подават до Европейския омбудсман жалби срещу лошо управление на институциите и следва да могат да упражняват тези права. Насърчаването на гражданите да участват по-активно в демократичния процес на равнището на Съюза ще укрепи европейското гражданско общество и ще стимулира изграждането на европейска идентичност. Гражданите следва да бъдат спокойни, когато живеят, пътуват, учат, работят или се занимават с доброволческа дейност в друга държава-членка, и следва да чувстват увереност, че ще се ползват с равен достъп и пълна приложимост и защита на правата им, без каквато и да било дискриминация, независимо от това къде в Съюза се намират.
(14)
В качеството си на потребители или предприемачи на вътрешния пазар лицата следва да могат да упражняват в трансгранични условия правата си, произтичащи от правото на Съюза.
(15)
Съгласно членове 8 и 10 от ДФЕС Програмата следва във всичките си дейности да подпомага интегрирането на целите за равенство между половете и недопускането на дискриминация. Необходими са редовно наблюдение и оценяване с цел да се оцени начинът, по който аспектите на равенството между половете и недискриминацията са включени в дейностите по Програмата.
(16)
Опитът от действията на равнището на Съюза показва, че за постигането на целите на Програмата на практика е необходимо съчетание от различни инструменти, в т.ч. правни актове, политически инициативи и финансиране. Финансирането е важен инструмент, който допълва законодателните мерки.
(17)
Освен с реалната си стойност за бенефициерите действията, финансирани по Програмата, могат да предоставят данни, които да послужат за разработването на по-добри политики на национално равнище и на равнището на Съюза. Така например програмите „Дафне“ създадоха възможност за истински пренос на знания и добри практики между всички заинтересовани страни, включително държавите-членки, по отношение на предотвратяването и борбата с насилието срещу деца, младежи и жени.
(18)
В съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020“, се подчертава необходимостта от рационализиране и опростяване на финансирането по линия на Съюза. Особено с оглед на настоящата икономическа криза от изключителна важност е средствата на Съюза да бъдат структурирани и да се управляват по най-усърдния начин. Съществено опростяване и ефикасно управление на финансирането може да се постигне чрез намаляване на броя на програмите и чрез рационализиране, опростяване и хармонизиране на правилата и процедурите за финансиране.
(19)
В отговор на необходимостта от опростяване, ефикасно управление и улесняване на достъпа до финансиране с настоящата програма следва да се осигури продължаването и разработването на дейности, провеждани по-рано въз основа на раздел 4 („Недискриминация и многообразие“) и раздел 5 („Равенство на половете“) на програмата „Прогрес“, създадена с Решение № 1672/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), програма „Основни права и гражданство“, създадена с Решение 2007/252/ЕО на Съвета (8) и програмата „Дафне III“ В средносрочните оценки на тези програми се съдържат препоръки с цел подобряване на изпълнението на програмите. При изпълнението на настоящата програма трябва да се вземат предвид констатациите от тези средносрочни оценки, както и констатациите от съответните последващи оценки).
(20)
Водещи принципи за постигане целите на настоящата програма следва да бъдат предприемането на мерки, които да гарантират оптималното използване на финансовите средства, и повишаването на ефективността на разходите. За подпомагане на усилията за изграждане на Европа на правата следва да се осигури подходящо финансиране. Важно е да се направи необходимото, за да се гарантира, че Програмата се изпълнява по възможно най-ефикасен и удобен за ползване начин, като същевременно се гарантират правната сигурност и достъпа до нея на всички участници. За да се улесни достъпът на всички потенциални бенефициери до финансиране,следва да се опростят процедурите за кандидатстване и изискванията за финансово управление и да се премахнат административните пречки.
(21)
В съобщението на Комисията от 19 октомври 2010 г., озаглавена „Преглед на бюджета на ЕС“ и в съобщението на Комисията от 29 юни 2011 г., озаглавена „Бюджет за стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на целенасоченото финансиране на дейности с ясна европейска добавена стойност, т.е. когато намесата на Съюза може да придаде допълнителна стойност в сравнение със самостоятелните действия на държавите-членки. Действията, обхванати от настоящия регламент, следва да допринасят за изграждането на взаимно доверие между държавите-членки чрез засилване на трансграничното сътрудничество и изграждането на мрежи, и за постигането на правилното, съгласувано и последователно прилагане на правото на Съюза. Дейностите за финансиране следва също да допринесат за постигането на действително и по-добро познаване на правото и политиките на Съюза от всички заинтересовани страни и да предоставят солидна аналитична основа за подкрепа и развитие на правото и политиките на Съюза, допринасяйки по този начин за тяхното прилагане и правилно изпълнение. Намесата на Съюза дава възможност тези действия да се провеждат последователно в целия Съюз и да се постигат икономии от мащаба. Освен това Съюзът е в по-добра позиция от държавите-членки от гледна точка на намирането на решения на презгранични ситуации и на предоставянето на европейска платформа за взаимно обучение.
(22)
При подбора на действията, които да бъдат финансирани по Програмата, Комисията следва да оценява предложенията въз основа на предварително установени критерии. Сред критериите следва да бъде включена и оценка на европейската добавена стойност на предлаганите действия. Националните и малките проекти могат също да бъдат представени като имащи европейска добавена стойност.
(23)
Органите и структурите, преследващи цели от общоевропейски интерес в обхванатите от Програмата области, следва да бъдат считани за главни участници - доколкото са доказали или може да се очаква, че ще докажат, че оказват значително въздействие върху осъществяването на тези цели - и да получават финансиране в съответствие с процедурите и критериите, изложени в годишните работни програми, приети от Комисията съгласно настоящия регламент.
(24)
Хармонизираните услуги със социална значимост следва да се тълкуват по смисъла на член 2 от Решение № 116/2007/ЕО на Комисията (9).
(25)
Сред структурите и образуванията с достъп до Програмата следва да бъдат националните, регионалните и местните органи.
(26)
С настоящия регламент се определя финансов пакет за целия срок на действие на програмата, който да съставлява основната референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (10) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(27)
С цел осигуряване на гъвкавостта на програмата да отговори на променящите се нужди и съответстващите цели на политиката през срока й на действие, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с изменение на процентите, посочени в приложението към настоящия регламент за всяка конкретна цел, която би надвишила тези проценти с повече от 5 процентни пункта. За да се прецени необходимостта от такъв делегиран акт, тези проценти следва да бъдат изчислени въз основа на финансовия пакет за програмата за целия й срок на действие, а не въз основа на годишните кредити. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(28)
Настоящият регламент следва да се прилага при пълно спазване на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11) (Финансовия регламент). По-конкретно по отношение на условията за допустимост за данъка върху добавената стойност (ДДС), плащан от бенефициерите на безвъзмездни средства, допустимостта на ДДС не следва да зависи от правния статут на бенефициерите при дейности, които могат да се извършват от частни и публични органи и образувания при същите правни условия. Като се взема под внимание специфичният характер на целите и дейностите, обхванати от настоящия регламент, в поканите за представяне на предложения следва да се пояснява, че за дейности, които могат да се извършват както от публични, така и от частни органи и образувания, неподлежащият на приспадане ДДС, заплатен от публични органи и образувания, отговаря на условията за допустимост, дотолкова доколкото е платен за изпълнението на дейности като обучение или повишаване на осведомеността, които не могат да се считат за упражняване на публична власт. В настоящия регламент следва да се използват и инструментите за опростяване, въведени с Финансовия регламент. Освен това критериите за определяне на действията, които да бъдат подкрепени, следва да бъдат насочени към заделяне на наличните финансови средства за действия, с които се оказва възможно най-голямо въздействие по отношение на преследваната цел на политиката.
(29)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на приемането на годишните програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(30)
Годишните работни програми, приети от Комисията съгласно настоящия регламент следва да осигурят подходящо разпределение на финансирането между безвъзмездните средства и договорите за обществени поръчки. Програмата следва да осигури на първо място финансирането на безвъзмездни средства, като същевременно запази достатъчен дял за обществени поръчки. Минималният дял на годишните разходи за безвъзмездни средства следва да бъде определен в годишните работни програми и да бъде не по-малко от 65 %. За улесняване на планирането на проектите и съфинансирането от заинтересованите страни, Комисията следва да изготви ясен график за поканите за представяне на предложения, подбора и възлагането на проекти.
(31)
С цел да се гарантира ефикасното разпределение на средства от общия бюджет на Съюза, следва да се търсят съгласуваност, взаимно допълване и полезни единодействия между програмите за финансиране в подкрепа на тясно свързани помежду си области на политиката, по-специално между Програмата и програма „Правосъдие“, създадена с Регламент (ЕС) № 1382/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13), програма „Европа за гражданите“, Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации, създадена с Регламент (ЕС) № 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и други програми в областта на трудовата заетост и социалните въпроси; вътрешните работи; здравеопазването и защитата на потребителите; образованието, обучението, младежта и спорта; информационното общество; разширяването, и по-специално политиката в областта на предприсъединителната помощ и европейските структурни и инвестиционни фондовете, чиито общоприложими разпоредби са уредени в Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(32)
Комисията следва да прави необходимото, за да се гарантира цялостна съгласуваност, взаимно допълване и полезно единодействие с работата на органите, службите и агенциите на Съюза като Европейския институт за равенство между половете и Агенция на Европейския съюз за основните права, и следва да прави преглед на дейността на други национални и международни участници в областите, обхванати от Програмата.
(33)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередностите, възстановяване на изгубени, погрешно платени или неправилно използвани средства, а при необходимост и чрез налагане на административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(34)
С цел спазване на принципа на добро финансово управление в настоящия регламент следва да се предвидят подходящи инструменти за оценка на ефикасността му. За тази цел следва да се определят общи и конкретни цели. С цел измерване на степента на постигане на тези конкретни цели следва да бъде установен набор от конкретни и количествено определими показатели, които да останат валидни за цялата продължителност на Програмата. Комисията следва да представи ежегодно на Европейския парламент и на Съвета доклад за наблюдението, който следва да се базира, inter alia, на показателите, посочени в настоящия регламент и който следва да предоставя информация за използването на наличните финансови средства.
(35)
При изпълнението на програмата Комисията следва да взема под внимание целта за справедливо географско разпределение на средствата и следва да оказва съдействие на държавите-членки с относително малък брой на финансираните действия. При изпълнението на програмата Комисията следва да взема под внимание и евентуалната необходимост - съгласно международно признати индекси/органи за наблюдение - от предприемане на действия в някои държави-членки, за да се гарантира практическото постигане на целите на програмата, и следва да подкрепя действия на държавите-членки или гражданското общество в тези области.
(36)
В съответствие с член 180, параграф 1, буква л) от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (16) („Правилата за прилагане“), споразумението за безвъзмездни средства съдържа разпоредби относно видимостта на финансовата помощ от Съюза, освен в надлежно обосновани случаи, когато публичното оповестяване не е възможно или подходящо.
(37)
В съответствие с член 35, параграфи 2 и 3 от Финансовия регламент и член 21 от Правилата за прилагане, Комисията следва своевременно и по подходящ начин да предоставя информация за получателите, както и за естеството и целта на мярката, финансирана от общия бюджет на Съюза. Тази информация следва да се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.в)
(38)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно да се допринесе за по-нататъшното развитие на пространство, в което равенството и правата на лицата, залегнали в ДЕС, ДФЕС, Хартата и международни конвенции за правата на човека, по които Съюзът е страна, се насърчават, защитават и прилагат ефективно, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, а може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приема мерки съгласно принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(39)
За да се осигури непрекъснатост на дейностите за финансиране, осъществявани въз основа на раздели 4 и 5 от Решение № 1672/2006/ПВР, Решение 2007/252/ЕО и Решение № 779/2007/ЕО, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Създаване и продължителност на програмата
1. С настоящия регламент се създава програма „Права, равенство и гражданство“ (по-нататък „Програмата“).
2. Програмата обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Европейска добавена стойност
1. Програмата финансира действия с европейска добавена стойност. За тази цел Комисията гарантира, че избраните за финансиране действия имат за цел да дадат резултати с европейска добавена стойност.
2. Европейската добавена стойност на действия, в т.ч. на действия с малък мащаб и национални действия, се оценява посредством критерии като приноса на действията за последователното и съгласувано прилагане на правото на Съюза, за широка обществена осведоменост относно произтичащите от него права, потенциала им за изграждане на взаимно доверие между държавите-членки и подобряване на трансграничното сътрудничество, трансграничното им въздействие, приноса им за изграждането и разпространението на добри практики и потенциала им да допринесат за установяването на минимални стандарти, практически средства и решения за справяне с трансгранични или общосъюзни предизвикателства.
Член 3
Обща цел
Общата цел на Програмата е да допринесе, в съответствие с член 4, за по-нататъшното развитие на пространство, в което равенството и правата на лицата, залегнали в ДЕС, ДФЕС, Хартата и международните конвенции за правата на човека, по които Съюзът е страна, се насърчават, защитават и прилагат ефективно.
Член 4
Конкретни цели
1. За постигането на общата цел, определена в член 3, в програмата са заложени следните конкретни цели:
а)
насърчаване на ефективното прилагане на принципа за недопускане на дискриминация, основана на пола, расата или етническия произход, религията или убежденията, наличието на увреждане, възрастта или сексуалната ориентация, и спазване на принципа за недопускане на дискриминация на основанията, посочени в член 21 от Хартата;
б)
предотвратяване и борба с расизма, ксенофобията, хомофобията и други форми на нетърпимост;
в)
защита и насърчаване на правата на лицата с увреждания;
г)
насърчаване на равенството между жените и мъжете и подкрепа за утвърждаване на принципа за равенство между половете;
д)
предотвратяване и борба с всички форми на насилие срещу деца, младежи и жени, както и насилието срещу други рискови групи, и по-конкретно групи, застрашени от насилие в близките взаимоотношения, и закрила на жертвите на такова насилие.
е)
утвърждаване и защита на правата на детето;
ж)
принос за осигуряването на най-висока степен на защита на правото на неприкосновеност на личния живот и личните данни;
з)
утвърждаване и укрепване на упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза;
и)
овластяване на лицата в качеството им на потребители и предприемачи на вътрешния пазар да упражняват правата си, произтичащи от правото на Съюза, като се вземат предвид проектите, финансирани по програма „Потребители“.
2. Конкретните цели на Програмата се постигат по-специално чрез:
а)
повишаване на осведомеността и знанията за правото и политиките на Съюза, както и правата, ценностите и принципите, които са основополагащи за Съюза;
б)
оказване на съдействие за ефективното, цялостно и последователно въвеждане и прилагане на правните инструменти и на политиките на Съюза в държавите-членки и тяхното наблюдение и оценка;
в)
насърчаване на презграничното сътрудничество, подобряване на познанията и укрепване на взаимното доверие между всички заинтересовани страни;
г)
подобряване на познаването и разбирането на потенциалните пречки за упражняване на правата и принципите, гарантирани от ДЕС, ДФЕС, Хартата, международните конвенции, по които Съюзът е страна, и вторичното законодателство на Съюза.
Член 5
Видове действия
1. По Програмата се финансират наред с другото следните видове действия:
а)
аналитични дейности като събирането на данни и статистическа информация; разработването на общи методи и - по целесъобразност - показатели или ориентири за сравнение; проучвания, изследвания, анализи и допитвания; оценки; изготвянето и публикуването на насоки, доклади и образователни материали; работни срещи, семинари, експертни срещи и конференции;
б)
дейности за обучение, като например обмен на служители, работни срещи, семинари, мероприятия за обучение на обучаващи, разработване на онлайн обучителни инструменти или други образователни модули;
в)
дейности за взаимно обучение, сътрудничество, повишаване на осведомеността и разпространение на резултати, например установяването и обменът на добри практики, новаторски подходи и опит; организирането на партньорски прегледи и взаимно обучение; организирането на конференции, семинари, кампании в медиите, включително онлайн медии; информационни кампании, в т.ч. институционална комуникация във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото имат отношение към целите на Програмата; събирането и публикуването на материали за разпространение на информация за Програмата и резултатите от нея; разработването, експлоатацията и поддръжката на системи и инструменти, използващи информационни и комуникационни технологии;
г)
подкрепа за основните участници, чиито дейности допринасят за изпълнението на целите на Програмата, като например подкрепа на неправителствени организации за изпълнение на действия с европейска добавена стойност, подкрепа за ключови европейски участници, мрежи на европейско равнище и хармонизирани услуги със социална значимост; подкрепа за държавите-членки при прилагането на правото и политиките на Съюза и подкрепа за дейности на европейско равнище за изграждане на мрежи между специализираните органи и образувания, както и националните, регионалните и местните органи и неправителствените организации, в това число подкрепа за предоставянето на безвъзмездни средства за дейности или за оперативни разходи.
2. За да се гарантира приобщаваща перспектива, бенефициерите насърчават участието на съответните целеви групи в действия, финансирани чрез Програмата.
Член 6
Участие
1. В Програмата могат да участват всички структури и образувания, които са законно установени в:
а)
държавите-членки;
б)
държавите от Европейската зона за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство, в съответствие с това споразумение;
в)
страните кандидатки, потенциалните страни кандидатки и присъединяващите се към Съюза страни в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези страни в програми на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения и решенията на Съвета по асоцииране или подобни споразумения.
2. Структурите и образуванията със стопанска цел имат достъп до Програмата само при сътрудничество с организации с нестопанска цел или публични организации.
3. Структури и образувания, законно установени в трети държави, различни от тези, които участват в програмата в съответствие с параграф 1, букви б) и в), и по-конкретно страни, по отношение на които се прилага европейската политика за съседство, могат да бъдат асоциирани към действията по Програмата на собствени разноски, ако това служи за целите на тези действия.
4. Комисията може да си сътрудничи с международни организации при условията, изложени в съответните годишни работни програми. Достъп до Програмата имат международните организации, работещи в обхванати от Програмата области, в съответствие с Финансовия регламент и съответните годишни работни програми.
Член 7
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на Програмата за периода 2014 - 2020 г. възлиза на 439 473 000 EUR.
2. Заделените по Програмата средства могат да покриват и разходи, свързани с дейности за подготовка, наблюдение, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на Програмата и за оценка на постигането на нейните цели. С отпуснатите средства могат да се покриват разходи, свързани с необходимите проучвания, заседания на експерти, информационни и комуникационни дейности, включително институционална комуникация във връзка с политическите приоритети на Съюза, доколкото те имат отношение към общите цели на настоящия регламент, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, занимаващи се с обработка и обмен на информация; и друг вид техническа и административна помощ, необходима във връзка с управлението на Програмата от страна на Комисията.
3. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка, установена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (17) на Съвета.
4. В рамките на предвидения за Програмата финансов пакет се заделят средства за всяка група конкретни цели в съответствие с процентите, посочени в приложението.
5. Комисията не се отклонява от определените процентни дялове във финансовия пакет, определени в приложението, с повече от 5 процентни пункта за всяка група конкретни цели. Ако се наложи да се превиши това ограничение, Комисията се оправомощава да приеме делегирани актове в съответствие с член 7а за изменение на всеки от показателите в приложението с повече от 5 и до 10 процентни пункта.
Член 8
Упражняване на делегирани правомощия
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието за приемане на делегирани актове, посочено в член 7, параграф 5, се предоставя на Комисията за срок на действие на Програмата.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 7, параграф 5, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага щом приеме делегиран акт, Комисията уведомява за това едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 7, параграф 5, влиза в сила само ако Европейският парламент или Съветът не са повдигнали възражения в срок от два месеца, след като са получили нотификация за него, или ако преди изтичането на този срок Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да повдигат възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 9
Мерки за изпълнение
1. Комисията изпълнява Програмата в съответствие с Финансовия регламент.
2. С оглед на изпълнението на Програмата Комисията приема годишни работни програми под формата на актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 2.
3. Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, като определя следното:
а)
действията, които да бъдат предприети, в съответствие с общите и конкретните цели, изложени в член 3 и член 4, параграф 1, включително условното разпределение на финансовите ресурси;
б)
основните критерии за допустимост, подбор и възлагане, които да се прилагат при подбора на предложенията, за които ще бъдат отпуснати финансови средства, в съответствие с член 84 от Финансовия регламент и член 94 от правилата за неговото прилагане.
в)
минималния дял на годишните разходи, заделени за безвъзмездни средства.
4. Осигурява се подходящо и справедливо разпределение на финансовото подпомагане между различните области, обхванати от конкретните цели, посочени в член 4, параграф 1, като се отчита равнището на вече разпределеното финансиране по предходните програми за 2007-2013 г., създадени с решенията, посочени в член 15. Когато взема решение за предоставяне на средства за тези области в годишните работни програми, Комисията отчита необходимостта да се поддържат достатъчни равнища на финансиране и да се осигури приемственост на дейностите и предвидимост на финансирането за всички области, обхванати от конкретните цели, посочени в член 4, параграф 1.
5. Поканите за представяне на предложения се публикуват ежегодно.
Член 10
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 11
Взаимно допълване
1. Комисията в сътрудничество с държавите-членки осигурява цялостната съгласуваност, взаимно допълване и полезно единодействие с други инструменти на Съюза, сред които програма „Правосъдие“, програма „Европа за гражданите“, Програма на Европейския съюз за заетост и социални иновации и други програми в областта на трудовата заетост и социалните въпроси, вътрешните работи, здравеопазването и защитата на потребителите, образованието, обучението, младежта и спорта, информационното общество, разширяването, и по-специално политиката в областта на предприсъединителната помощ и европейските структурни и инвестиционни фондове.
2. Комисията осигурява също цялостната съгласуваност, взаимно допълване и полезно единодействие с дейността на органите, службите и агенциите на Съюза, работещи в области, обхванати от целите на Програмата.
3. Програмата може да споделя ресурси с други инструменти на Съюза, по-специално с програма „Правосъдие“, с оглед на изпълнението на действия за постигане на целите и на двете програми. Действие, за което са отпуснати финансови средства по Програмата, може да получи също финансови средства по програма „Правосъдие“, при условие че финансирането не покрива едни и същи разходи.
Член 12
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани в съответствие с Програмата, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагане на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки, и ако се установят нередности - чрез събиране на погрешно платените суми, а при необходимост - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити - както по документи, така и на място - на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по линия на настоящата Програма.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013на Европейския парламент и на Съвета (18) и в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (19), с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза, във връзка с договор, споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, финансирани по настоящата Програма.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, споразуменията за сътрудничество с трети страни и с международни организации, споразуменията и решенията за отпускане на безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от изпълнението на Програмата, съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат одитите и разследванията, посочени в тези параграфи в съответствие с техните компетенции.
Член 13
Наблюдение и оценка
1. Комисията извършва ежегодно наблюдение на Програмата, за да следи за изпълнението на провежданите по нея действия и постигането на конкретните цели, посочени в член 4. Наблюдението е също средство за оценяване на начина, по който действията по Програмата третират въпросите на равенството между половете, недопускането на дискриминация и закрилата на децата.
2. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета:
а)
годишен доклад за наблюдението, основан на показателите по член 14, параграф 2 и използването на наличните средства;
б)
междинен доклад за оценка до 30 юни 2018 г.;
в)
последващ доклад за оценка до 31 декември 2021 г.
3. В междинния доклад за оценка се оценява постигането на целите на Програмата, ефикасността на използването на средствата и европейската добавена стойност на Програмата с цел да се определи дали финансирането в областите, обхванати от Програмата, следва да бъде подновено, променено или спряно след 2020 г. В доклада се разглежда също възможността за опростяване на Програмата, вътрешната и външната ѝ съгласуваност, както и актуалността на всички цели и действия. Отчитат се резултатите от последващите оценки на предходните програми за периода 2007-2013 г., създадени с решенията, посочени в член 15.
4. В последващия доклад за оценка се оценяват дългосрочните въздействия на Програмата и трайността на ефекта от нея, така че това да допринесе за вземане на решение относно последваща програма.
Член 14
Показатели
1. Съгласно член 13 показателите, посочени в параграф 2 от настоящия член служат, наред с другото, за основа на наблюдението и оценката на това доколко е постигната всяка от посочените в член 4 конкретни цели на Програмата посредством предвидените в член 5 действия. Те се измерват спрямо предварително определени базови равнища, които отразяват положението преди изпълнението на Програмата. Където е целесъобразно, се прави разбивка на показателите по пол, възраст и увреждане.
2. Показателите, посочени в параграф 1 включват inter aliа следното:
а)
брой и процент на лицата в целева група, до които са достигнали финансираните по Програмата дейности за повишаване на осведомеността;
б)
брой на заинтересованите страни, участващи наред с другото в дейности за обучение, форми на обмен, учебни посещения, работни срещи и семинари, финансирани по Програмата;
в)
повишаване на познаването на правото и политиките на Съюза и, където е приложимо, на основополагащите за Съюза права, ценности и принципи сред групите, участващи във финансираните по Програмата дейности в сравнение с цялата целева група;
г)
брой на случаите и дейностите на трансгранично сътрудничество и резултатите от тях;
д)
оценка на участниците за дейностите, в които са участвали, и за тяхната (очаквана) устойчивост;
е)
географско покритие на финансираните по Програмата дейности;
ж)
брой на молбите за финансиране и безвъзмездните средства, свързани с всяка конкретна цел;
з)
поискано от кандидатите и предоставено равнище на финансиране за всяка конкретна цел.
3. В допълнение към посочените в параграф 2 показатели междинният и окончателният доклад за оценка на Програмата оценяват inter alia:
а)
европейската добавена стойност на Програмата, в т.ч. оценката на дейностите по Програмата от гледна точка на подобни инициативи, разработвани на национално или европейско равнище, които не се подпомагат с финансиране от Съюза, и техните (очаквани) резултати, както и предимствата и/или недостатъците на финансирането от Съюза в сравнение с националното финансиране на този вид дейност;
б)
равнището на финансиране спрямо постигнатите резултати (ефективност);
в)
евентуалните административни, организационни и/или структурни пречки за по-гладко, ефективно и ефикасно изпълнение на Програмата (възможности за опростяване).
Член 15
Преходни мерки
Действията, започнати по силата на раздел 4: „Недискриминация и многообразие“ и раздел 5: „Равенство между половете“ от Решение № 1672/2006/ЕО, Решение 2007/252/ЕО или Решение № 779/2007/ЕО, продължават да се уреждат от разпоредбите на посочените решения до тяхното приключване. По отношение на тези действия позоваването на комитетите, предвидени в член 13 от Решение № 1672/2006/ЕО, член 10 от Решение 2007/252/ЕО и в член 10 от Решение № 779/2007/ЕО, се тълкува като позоваване на комитета, предвиден в член 10, параграф 1 от настоящия регламент.
Член 16
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и пряко приложим в държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1381/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 17 decembrie 2013
de instituire a programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 19 alineatul (2), articolul 21 alineatul (2) și articolele 114, 168, 169 și 197,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și ale respectării drepturilor omului și libertăților fundamentale. Acele valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați. Toate persoanele au dreptul de a beneficia în cadrul Uniunii de drepturile care le sunt conferite prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și prin Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). În plus, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („carta”) care, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, are forță juridică obligatorie pe întreg teritoriul Uniunii, reflectă drepturile și libertățile fundamentale de care dispun cetățenii în cadrul Uniunii. Aceste drepturi ar trebui promovate și respectate. Este necesar să se asigure respectarea integrală a acestor drepturi, precum și a drepturilor care derivă din convențiile internaționale la care a aderat Uniunea, precum Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, iar toate obstacolele ar trebui înlăturate. Beneficierea de aceste drepturi impune responsabilități și obligații cu privire la alte persoane, la comunitatea umană și la generațiile viitoare.
(2)
În Programul de la Stockholm (4) Consiliul European a reafirmat prioritatea creării unui spațiu de libertate, securitate și justiție și a menționat, ca prioritate politică, realizarea unei Europe a drepturilor. Finanțarea a fost identificată drept unul dintre instrumentele importante necesare pentru punerea în aplicare cu succes a priorităților politice ale Programului de la Stockholm. Obiectivele ambițioase prevăzute de tratate și prin programul de la Stockholm ar trebui să fie realizate printre altele prin instituirea pentru perioada 2014 - 2020, a unui program flexibil și eficient - programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” - (denumit în continuare „programul”) care să faciliteze planificarea și punerea în aplicare. Obiectivul general și obiectivele specifice ale programului ar trebui să fie interpretate în conformitate cu orientările strategice relevante definite de Consiliul European.
(3)
Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind Strategia Europa 2020 stabilește o strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Sprijinirea și promovarea drepturilor persoanelor în cadrul Uniunii, abordarea problemei discriminării și a inegalităților și promovarea cetățeniei Uniunii contribuie la promovarea obiectivelor specifice și a inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020.
(4)
Nediscriminarea reprezintă un principiu fundamental al Uniunii. Articolul 19 din TFUE prevede luarea de acțiuni pentru combaterea discriminării pe bază de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală. De asemenea, nediscriminarea este consfințită la articolul 21 din cartă, care ar trebui să se aplice în limitele articolului 51 din cartă și în conformitate cu acesta. Este necesar ca trăsăturile specifice ale diverselor forme de discriminare să fie luate în considerare și ar trebui să se elaboreze în paralel măsuri corespunzătoare pentru a preveni și a combate discriminarea din unul sau din mai multe motive.
(5)
Programul ar trebui să fie pus în aplicare într-un mod prin care să se consolideze reciproc cu alte activități ale Uniunii care urmăresc aceleași obiective, în special cu activitățile menționate în Comunicarea din 5 aprilie 2011 a Comisiei, intitulată „Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (5), precum și Concluziile Consiliului din 19 mai 2011 referitoare la un cadru al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020, prin care se solicită statelor membre să soluționeze chestiunea excluziunii sociale și economice a romilor printr-o abordare integratoare în patru domenii principale - educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea și locuințele - garantând în același timp nediscriminarea romilor și acordarea unei recunoașteri egale a drepturilor fundamentale ale acestora, precum și să ia măsuri pentru a elimina segregarea, atunci când există, mai ales în domeniul educației și al locuințelor.
(6)
Rasismul, xenofobia, homofobia și alte forme de intoleranță sunt încălcări directe ale principiilor libertății, democrației și respectării drepturilor omului, libertăților fundamentale și statului de drept, principii pe care se întemeiază Uniune și care sunt comune statelor membre. Prin urmare, combaterea acestor fenomene este un obiectiv constant, care necesită o acțiune coordonată, inclusiv prin alocarea de fonduri. Aceste fenomene includ, printre altele, instigarea publică la violență sau la ură împotriva unui grup de persoane sau a unui membru al unui astfel de grup, precum și alte acte comise dintr-un motiv legat de rasă, xenofobie sau homofobie. În acest context, ar trebui acordată o atenție deosebită prevenirii și combaterii tuturor formelor de violență și de ură, de segregare și de stigmatizare, precum și combaterii agresiunii, hărțuirii și tratamentului intolerant în administrația publică, în cadrul poliției, al sistemului judiciar, în școli și la locul de muncă, printre altele.
(7)
Egalitatea dintre femei și bărbați este una dintre valorile de bază ale Uniunii. Tratamentul inegal între femei și bărbați încalcă drepturi fundamentale. Mai mult, promovarea egalității între femei și bărbați contribuie în același timp la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Obiectivul de promovare a egalității între femei și bărbați ar trebui pus în aplicare într-un mod prin care să se consolideze reciproc cu alte activități ale Uniunii sau ale statelor membre care au aceleași obiective, în special cu activitățile menționate în Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați pentru perioada 2011 - 2020.
(8)
Discriminarea pe criterii de sex include, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, discriminarea care rezultă din schimbarea de sex. La punerea în aplicare a programului, ar trebui avută în vedere și evoluția dreptului Uniunii și a jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește alte aspecte legate de gen, inclusiv identitatea de gen.
(9)
Dreptul de a fi tratat cu demnitate la locul de muncă și, la modul general, în societate este o expresie a acestor valori fundamentale ale Uniunii și se impun măsuri coordonate care să permită derularea unor activități specifice vizând piața forței de muncă. Prin urmare, măsurile din domeniul egalității de gen și al nediscriminării ar trebui să includă promovarea egalității între femei și bărbați și combaterea discriminării la locul de muncă și pe piața forței de muncă.
(10)
Violența împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, precum și împotriva altor grupuri expuse riscului violenței, sub toate formele sale, reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale și un pericol grav pentru sănătate. Această violență este prezentă peste tot în Uniune și are repercusiuni grave asupra sănătății fizice și psihice a victimelor, precum și a societății în ansamblu. Pentru a o contracara și a proteja victimele, sunt necesare o voință politică puternică și o acțiune coordonată, bazată pe metodele și rezultatele programelor Daphne (6). Luarea de măsuri în vederea combaterii violenței împotriva femeilor contribuie la promovarea egalității între bărbați și femei. Având în vedere că finanțarea în cadrul Daphne s-au dovedit a fi un veritabil succes de la lansarea lor în 1997, atât în ceea ce privește popularitatea lor în rândul părților interesate [autoritățile publice, din instituțiile academice și organizațiile neguvernamentale (ONG-uri)], cât și în ceea ce privește eficacitatea proiectelor finanțate, este esențial să se păstreze denumirea Daphne la punerea în aplicare a programului, în legătură cu obiectivul specific care vizează prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a femeilor, astfel încât să se mențină profilul programelor Daphne cât mai vizibil posibil.
(11)
Articolul 3 alineatul (3) din TUE prevede ca Uniunea să promoveze protecția drepturilor copilului, combătând în același timp discriminarea. Copiii sunt vulnerabili, în special atunci când se află în situații de sărăcie, excluziune socială, handicap sau în alte situații specifice care îi expun riscurilor, precum neglijarea, răpirea și dispariția. Ar trebui luate măsuri pentru a promova drepturile copilului și a contribui la protecția copiilor împotriva relelor tratamente și a violenței, care reprezintă un pericol pentru sănătatea lor fizică sau psihică și constituie o încălcare a drepturilor lor la dezvoltare, protecție și demnitate.
(12)
Datele cu caracter personal ar trebui să fie în continuare protejate în mod eficient în contextul dezvoltării tehnologice permanente și al globalizării. Cadrul juridic al Uniunii privind protecția datelor ar trebui să fie aplicat în mod efectiv și consecvent pe teritoriul Uniunii. În acest scop, Uniunea ar trebui să aibă capacitatea de a sprijini eforturile statelor membre de a pune în aplicare cadrul juridic al acesteia, acordând o atenție deosebită asigurării faptului că persoanele își pot exercita în mod efectiv drepturile.
(13)
Cetățenii ar trebui să fie mai conștienți de drepturile care le revin în virtutea cetățeniei Uniunii, și anume dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul Uniunii, dreptul de a vota și de a candida la alegerile locale și pentru Parlamentul European în statul membru în care își au reședința în aceleași condiții ca și cetățenii respectivului stat, dreptul de a înainta o petiție Parlamentului European în oricare dintre limbile din tratate, dreptul de a prezenta inițiative cetățenești și dreptul de a înainta plângeri Ombudsmanului European împotriva actelor de administrare defectuoasă la nivel instituțional și ar trebui să își poată exercita toate aceste drepturi. Prin încurajarea cetățenilor să participe mai activ la viața democratică a Uniunii, se va consolida societatea civilă europeană și se va stimula dezvoltarea unei identități europene. Cetățenii ar trebui să poată locui, călători, studia, lucra și desfășura activități de voluntariat fără dificultăți într-un alt stat membru, fiind încrezători că beneficiază de acces egal, de deplina respectare și protecție a drepturilor lor, fără nicio discriminare, oriunde s-ar afla în Uniune.
(14)
Persoanele, în capacitatea acestora de consumatori sau antreprenori pe piața internă, ar trebui să își poată exercita drepturile care derivă din dreptul Uniunii în context transfrontalier.
(15)
În conformitate cu articolele 8 și 10 din TFUE, programul ar trebui să sprijine, în toate activitățile sale, abordarea integratoare a egalității de gen și a obiectivelor privind nediscriminarea. Ar trebui să se efectueze o monitorizare și evaluare periodică pentru a se evalua modul în care aspectele privind egalitatea de gen și nediscriminarea sunt abordate în activitățile programului.
(16)
Experiența dobândită ca urmare a acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii a arătat că realizarea practică a obiectivelor programului necesită o combinație de instrumente, printre care acte juridice, inițiative în domeniul politicilor și finanțare. Finanțarea reprezintă un instrument important, care vine în completarea măsurilor legislative.
(17)
Pe lângă faptul că au o importanță reală pentru beneficiari, acțiunile finanțate în cadrul programului pot genera date care să stea la baza îmbunătățirii procesului de elaborare a politicilor la nivel național și la nivelul Uniunii. De exemplu, programele Daphne au permis transferul real de cunoștințe și de bune practici între toate părțile interesate implicate, inclusiv statele membre, în legătură cu prevenirea și combaterea violenței împotriva copiilor, tinerilor și femeilor.
(18)
Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 intitulată „Un buget pentru Europa 2020” subliniază necesitatea raționalizării și simplificării finanțării acordate de Uniune. În special în contextul crizei economice actuale, este extrem de important ca fondurile Uniunii să fie structurate și gestionate cu diligență maximă. Se poate realiza o simplificare adecvată și o gestionare eficientă a finanțării prin reducerea numărului de programe și prin raționalizarea, simplificarea și armonizarea normelor și procedurilor de finanțare.
(19)
Răspunzând necesității privind simplificarea și gestionarea eficientă a finanțării, precum și facilitarea accesului la aceasta, programul ar trebui să continue și să dezvolte activitățile întreprinse anterior în baza secțiunii 4 („Combaterea discriminării și diversitatea”) și a secțiunii 5 („Egalitatea de șanse între femei și bărbați ”) din cadrul programului Progress instituit prin Decizia nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), a programului „Drepturi fundamentale și cetățenie” instituit prin Decizia 2007/252/CE a Consiliului (8) și a programului Daphne III. Evaluările intermediare ale acestor programe includ recomandări care urmăresc îmbunătățirea punerii în aplicare a programelor respective. Constatările acestor evaluări intermediare, precum și constatările evaluărilor ex-post respective trebuie avute în vedere la punerea în aplicare a prezentului program.
(20)
Asigurarea unei utilizări optime a resurselor financiare și îmbunătățirea eficienței cheltuielilor ar trebui să constituie principii directoare pentru realizarea obiectivelor programului. Ar trebui să se garanteze o finanțare adecvată pentru a se sprijini eforturile de instituire a unei Europe a drepturilor. Este important să se asigure că programul este pus în aplicare în modul cel mai eficient și mai accesibil cu putință, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și accesul la program pentru toți participanții. Pentru a facilita accesul la finanțare pentru toți beneficiarii potențiali, simplificarea ar trebui să se aplice și procedurilor de aplicare și cerințelor de gestiune financiară, concomitent cu eliminarea sarcinilor administrative.
(21)
Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Revizuirea bugetului UE” și Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 intitulată „Un buget pentru Europa 2020” subliniază că este important ca finanțarea să se axeze pe acțiuni cu valoare adăugată europeană clară, mai precis acolo unde intervenția Uniunii poate aduce o valoare adăugată suplimentară în comparație cu acțiunea statelor membre individuale. Acțiunile care se încadrează în domeniul de aplicare a prezentului regulament ar trebui să contribuie la dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre, sporind cooperarea transfrontalieră și colaborarea în rețea și determinând aplicarea corectă, coerentă și consecventă a dreptului Uniunii. Activitățile de finanțare ar trebui să contribuie, de asemenea, la cunoașterea efectivă și mai aprofundată a dreptului și politicilor Uniunii de către toate părțile implicate și ar trebui să ofere o bază de analiză solidă pentru susținerea și dezvoltarea dreptului și politicilor Uniunii, contribuind astfel la punerea în aplicare adecvată și la asigurarea respectării acestora. Intervenția Uniunii permite realizarea consecventă a acestor acțiuni pe întreg teritoriul Uniunii și asigură economii de scară. În plus, Uniunea este mai în măsură decât statele membre să soluționeze problemele transfrontaliere și să ofere o platformă europeană pentru învățare reciprocă.
(22)
La selectarea acțiunilor finanțate în cadrul programului, Comisia ar trebui să evalueze propunerile în funcție de criterii identificate în prealabil. Aceste criterii ar trebui să includă o evaluare a valorii adăugate europene a acțiunilor propuse. Proiectele naționale și proiectele de mică anvergură pot avea și ele valoare adăugată europeană.
(23)
Organismele și entitățile care urmăresc un obiectiv de interes european general în domeniile vizate de program ar trebui să fie considerate actori principali, în măsura în care au demonstrat sau este posibil să demonstreze că aduc o contribuție considerabilă la realizarea obiectivului respectiv, și ar trebui să beneficieze de finanțare în conformitate cu procedurile și criteriile stabilite în programele anuale de activitate adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament.
(24)
Serviciile armonizate cu caracter social ar trebui interpretate în sensul articolului 2 din Decizia nr. 116/2007/CE a Comisei (9).
(25)
Printre organismele și entitățile care au acces la program ar trebui să figureze autoritățile naționale, regionale și locale.
(26)
Prezentul regulament stabilește un pachet financiar aferent programului pentru întreaga durată a acestuia, pachet financiar care reprezintă principala valoare de referință în înțelesul punctului 17 din acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în materie bugetară și privind buna gestiune financiară (10), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.
(27)
Pentru a asigura programului suficientă flexibilitate pentru a răspunde evoluției necesităților și priorităților de politică aferente pe toată durata sa, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 290 din TFUE, acte delegate în ceea ce privește modificarea cu mai mult de 5 puncte procentuale a procentelor prevăzute în anexa la prezentul regulament pentru fiecare grup de obiective specifice. Pentru a evalua necesitatea unui astfel de act delegat, procentele respective ar trebui să se calculeze în baza pachetului financiar al programului pentru toată durata acestuia și nu pe baza creditelor anuale. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(28)
Prezentul regulament ar trebui să fie pus în aplicare cu respectarea deplină a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („Regulamentul financiar”). În special în ceea ce privește condițiile de eligibilitate pentru taxa pe valoarea adăugată (TVA) plătită de beneficiarii grantului, eligibilitatea TVA-ului nu ar trebui să depindă de statutul juridic al beneficiarilor pentru activități care pot fi desfășurate de organisme și entități private și publice în aceleași condiții juridice. Ținând seama de caracterul specific al obiectivelor și activităților care fac obiectul prezentului regulament, ar trebui să se clarifice în cererile de propuneri că, pentru activitățile care pot fi desfășurate atât de organismele și entitățile publice, cât și de organismele și entitățile private, TVA-ul nedeductibil suportat de organismele și entitățile publice și private este eligibil, în măsura în care este plătit pentru aplicarea activităților de tipul formării sau al sensibilizării, care nu pot fi considerate drept exercitare a autorității publice. De asemenea, prezentul regulament ar trebui să recurgă la instrumentele de simplificare introduse prin Regulamentul financiar. În plus, este necesar ca criteriile de identificare a acțiunilor care ar trebui sprijinite să vizeze alocarea resurselor financiare disponibile acțiunilor care au cel mai mare impact în ceea ce privește obiectivul de politică urmărit.
(29)
Pentru a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare cu privire la adoptarea programelor de activitate anuale. Respectivele competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).
(30)
Programele de activitate anuale adoptate de Comisie în temeiul prezentului regulament ar trebui să asigure distribuirea adecvată a fondurilor între granturi și contractele de achiziții publice. Programul ar trebui să aloce fonduri în primul rând granturilor, menținând niveluri suficiente de finanțare pentru achiziții publice. Procentul minim de cheltuieli anuale care să fie alocat granturilor ar trebui stabilit în programele de activitate anuale și nu ar trebui să fie mai mic de 65 %. Pentru a facilita planificarea proiectelor și cofinanțarea de către părțile interesate, Comisia ar trebui să stabilească un calendar clar pentru cererile de propuneri, selectarea proiectelor și deciziile de atribuire.
(31)
Pentru a garanta alocarea eficientă a fondurilor din bugetul general al Uniunii, este necesar să se asigure consecvența, complementaritatea și sinergiile între programele de finanțare care sprijină domenii de politică legate îndeaproape, în special între prezentul program și programul „Justiție” instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1382/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (13), programul „Europa pentru cetățeni”, Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și alte programe din următoarele domenii: ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; afaceri interne; sănătate și protecția consumatorului; educație, formare, tineret și sport; societatea informațională; extindere, în special Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) și fondurile structurale europene și de investiții referitor la care sunt instituite dispoziții comune prin Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15).
(32)
Comisia ar trebui să asigure consecvența generală, complementaritatea și sinergiile cu activitatea organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați și Agenția pentru Drepturi Fundamentale, și ar trebui să ia în considerare activitatea altor actori naționali și internaționali, în domeniile vizate de program.
(33)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prevenirea, identificarea și cercetarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este cazul, aplicarea unor sancțiuni de natură administrativă și financiară în conformitate cu Regulamentul financiar.
(34)
Pentru a pune în aplicare principiul bunei gestiuni financiare, prezentul regulament ar trebui să prevadă instrumente adecvate pentru evaluarea performanței acestuia. În acest scop, regulamentul ar trebui să definească obiective generale și specifice. Pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor specifice, ar trebui instituit un set de indicatori concreți și cuantificabili care să rămână valabili pe întreaga durată a programului. Comisia ar trebui să prezinte anual Parlamentului European și Consiliului un raport de monitorizare bazat, printre altele, pe indicatorii stabiliți prin prezentul regulament și care ar trebui să ofere informații cu privire la utilizarea fondurilor disponibile.
(35)
La punerea în aplicare a programului, Comisia ar trebui să țină seama de obiectivul unei distribuții geografice echitabile a fondurilor și ar trebui să ofere asistență în statele membre în care numărul acțiunilor finanțate este relativ scăzut. La punerea în aplicare a programului, Comisia ar trebui să țină seama și de necesitatea eventuală - potrivit indicilor recunoscuți pe plan internațional/organismelor de monitorizare - de a se întreprinde acțiuni în unele state membre pentru a se asigura realizarea efectivă a obiectivelor programului, precum și să sprijine acțiunile desfășurate de statele membre sau de societatea civilă în aceste domenii.
(36)
În conformitate cu articolul 180 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei (16), acordurile de grant ar trebui să prevadă dispoziții care să reglementeze vizibilitatea asistenței financiare acordate de Uniune, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător, în care punerea la dispoziția publicului nu este posibilă sau adecvată.
(37)
Conform articolului 35 alineatele (2) și (3) din regulamentul financiar și articolului 21 din normele de aplicare a acestuia, Comisia ar trebui să pună la dispoziție, la timp și în mod corespunzător, informații referitoare la beneficiari și la natura și scopul măsurilor finanțate din bugetul general al Uniunii. Informațiile respective ar trebui să fie puse la dispoziție respectându-se cerințele de confidențialitate și siguranță, în special protecția datelor personale.
(38)
Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume acela de a contribui la dezvoltarea în continuare a unui spațiu în care egalitatea și drepturile persoanelor, consacrate în TUE, în TFUE, în cartă și în convențiile internaționale privind drepturile omului la care Uniunea a aderat, sunt promovate, protejate și puse efectiv în aplicare, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea si efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.
(39)
Pentru a asigura continuitatea finanțării activităților desfășurate anterior în temeiul secțiunilor 4 și 5 din Decizia nr. 1672/2006/CE, a Deciziei 2007/252/CE și a Deciziei nr. 779/2007/CE, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Instituirea și durata programului
(1) Prezentul regulament instituie programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” („programul”).
(2) Programul acoperă perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Valoarea adăugată europeană
(1) Programul finanțează acțiuni cu valoare adăugată europeană. În acest scop, Comisia se asigură că acțiunile selectate pentru a primi finanțare urmăresc obținerea de rezultate cu valoare adăugată europeană.
(2) Valoarea adăugată europeană a acțiunilor, inclusiv cea a acțiunilor de mică anvergură și a celor naționale, se evaluează ținând seama de criterii precum contribuția acestora la punerea în aplicare consecventă și coerentă a legislației Uniunii și la sensibilizarea generală a publicului cu privire la drepturile care derivă din aceasta, potențialul acestor acțiuni de a dezvolta încrederea reciprocă între statele membre și de a îmbunătăți cooperarea transfrontalieră, impactul transnațional al acestor acțiuni, contribuția lor la elaborarea și diseminarea celor mai bune practici sau potențialul lor de a contribui la crearea unor standarde minime și a unor instrumente și soluții practice care să soluționeze dificultățile întâmpinate la nivel transfrontalier sau la nivelul Uniunii.
Articolul 3
Obiectiv general
Obiectivul general al programului este de a contribui, în conformitate cu articolul 4, la dezvoltarea în continuare a unui spațiu în care egalitatea și drepturile persoanelor consacrate în TUE, în TFUE, în cartă și în convențiile internaționale privind drepturile omului la care Uniunea a aderat, sunt promovate, protejate și puse efectiv în aplicare.
Articolul 4
Obiective specifice
(1) Pentru a îndeplini obiectivul general menționat la articolul 3, programul vizează următoarele obiective specifice:
(a)
promovarea aplicării eficiente a principiului nediscriminării pe criterii de sex, apartenență rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală și respectarea principiului nediscriminării pe criteriile enunțate la articolul 21 din cartă;
(b)
prevenirea și combaterea rasismului, a xenofobiei, a homofobiei și a altor forme de intoleranță;
(c)
promovarea și protecția drepturilor persoanelor cu handicap;
(d)
promovarea egalității între femei și bărbați și dezvoltarea abordării integratoare a acesteia;
(e)
prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva copiilor, tinerilor și femeilor, precum și a violenței împotriva altor grupuri expuse riscurilor, în special a celor expuse riscului de violență în cadrul relațiilor apropiate, precum și protecția victimelor unor astfel de violențe;
(f)
promovarea și protecția drepturilor copilului;
(g)
contribuția la asigurarea celui mai înalt nivel de protecție a vieții private și a datelor cu caracter personal;
(h)
promovarea și îmbunătățirea exercitării drepturilor asociate calității de cetățean al Uniunii;
(i)
asigurarea exercitării de către cetățeni, în calitatea lor de consumatori sau de antreprenori pe piața internă, a drepturilor derivate din legislația Uniunii, având în vedere proiectele finanțate în cadrul Programului privind protecția consumatorilor.
(2) Obiectivele specifice ale programului se urmăresc în special prin:
(a)
o mai bună conștientizare și cunoaștere a dreptului și a politicilor Uniunii, precum și a drepturilor, valorilor și principiilor care stau la baza Uniunii;
(b)
sprijinirea implementării și aplicării eficiente, cuprinzătoare și coerente în statele membre a instrumentelor de drept și a politicilor Uniunii, precum și prin monitorizarea și evaluarea acestora;
(c)
promovarea cooperării transfrontaliere, îmbunătățirea cunoașterii reciproce și consolidarea încrederii reciproce între toate părțile interesate;
(d)
o mai bună cunoaștere și înțelegere a potențialelor obstacole din calea exercitării drepturilor și principiilor garantate de TFUE, de TUE, de cartă, de convențiile internaționale la care Uniunea a aderat și de legislația secundară a Uniunii.
Articolul 5
Tipuri de acțiuni
(1) Programul finanțează, printre altele, următoarele tipuri de acțiuni:
(a)
activități analitice, precum colectarea de date și statistici; dezvoltarea unor metodologii comune și, dacă este cazul, a unor indicatori sau criterii de referință; studii, cercetare, analize și anchete; evaluări; elaborarea și publicarea de ghiduri, rapoarte și materiale cu scop educativ; ateliere, seminare, reuniuni ale experților și conferințe;
(b)
activități de formare, precum schimbul de personal, ateliere, seminare, acțiuni de formare a formatorilor, precum și crearea de instrumente de formare online sau de alte module de formare;
(c)
învățare reciprocă, cooperare, activități de sensibilizare și diseminare, precum identificarea și schimbul de bune practici, abordări inovatoare și experiențe; organizarea de evaluări inter pares și învățare reciprocă; organizarea de conferințe, seminare și campanii media, inclusiv în mass-media online; campanii de informare, inclusiv comunicarea la nivel instituțional a priorităților politice ale Uniunii în măsura în care acestea au legătură cu obiectivele programului; compilarea și publicarea de materiale pentru diseminarea de informații cu privire la program și la rezultatele acestuia, dezvoltarea, utilizarea și întreținerea sistemelor și instrumentelor bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor;
(d)
sprijin pentru principalii actori ale căror activități contribuie la implementarea obiectivelor programului, precum sprijinul pentru ONG-urile care implementează acțiuni cu valoare adăugată europeană și sprijinul pentru actorii esențiali europeni, rețelele la nivel european și serviciile cu valoare socială armonizate; sprijin pentru statele membre în vederea implementării legislației și politicilor Uniunii; și sprijin pentru activitățile de interconectare la nivel european între organismele și entitățile specializate, precum și între autoritățile naționale, regionale și locale și ONG-uri, inclusiv sprijin prin granturi pentru acțiuni sau granturi de funcționare.
(2) Pentru a asigura o perspectivă favorabilă incluziunii, beneficiarii încurajează participarea grupurilor-țintă relevante la acțiunile finanțate din program.
Articolul 6
Participarea
(1) Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților constituite legal în:
(a)
statele membre;
(b)
țările membre ale Asociației Europene de Liber Schimb (AELS) care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European, în conformitate cu acordul respectiv;
(c)
țările candidate, potențialii candidați, și țările aderente la Uniune în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale privind participarea acestora la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru încheiate cu acestea și în deciziile consiliului de asociere, ori în acorduri similare.
(2) Organismele și entitățile cu scop lucrativ au acces la program numai în colaborare cu organizațiile non-profit sau cu organizațiile publice.
(3) Organismele și entitățile stabilite legal în țări terțe, altele decât cele care participă la program în conformitate cu alineatul (1) literele (b) și (c), în special țările care intră sub incidența politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului pe costurile lor proprii, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective.
(4) Comisia poate coopera cu organizații internaționale în condițiile prevăzute în programele de activitate anuale relevante. Accesul la program este deschis organizațiilor internaționale care sunt active în domeniile vizate de program în conformitate cu Regulamentul financiar și cu programele de activitate anuale relevante.
Articolul 7
Buget
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului în perioada 2014 - 2020 este de 439 473 000 EUR.
(2) Fondurile alocate în cadrul programului pot acoperi, de asemenea, cheltuieli legate de activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru gestionarea programului și evaluarea îndeplinirii obiectivelor sale. Fondurile alocate pot viza cheltuieli legate de studiile, reuniunile experților, acțiunile de informare și de comunicare necesare, inclusiv comunicarea la nivel instituțional a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea au legătură cu obiectivele generale ale prezentului regulament, precum și cheltuieli legate de rețele informatice axate pe prelucrarea și schimbul de informații și alte tipuri de asistență tehnică și administrativă necesare în legătură cu gestionarea programului de către Comisie.
(3) Parlamentul European și Consiliul autorizează creditele anuale disponibile în limitele stabilite de cadrul financiar multianual instituit prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului (17).
(4) În cadrul pachetului financiar pentru program, sumele se alocă fiecărui grup de obiective specifice în conformitate cu procentele stabilite în anexă.
(5) Comisia nu se abate de la procentele alocate în cadrul pachetului financiar, astfel cum sunt prevăzute în anexă, cu mai mult de 5 puncte procentuale pentru fiecare grup de obiective specifice. Dacă depășirea acestei limite se dovedește a fi totuși necesară, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8 pentru a modifica oricare dintre cifrele prevăzute în anexă cu mai mult de 5 puncte procentuale dar nu mai mult de 10 puncte procentuale.
Articolul 8
Exercitarea delegării
(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.
(2) Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 7 alineatul (5) se conferă Comisiei pentru durata programului.
(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în cuprinsul său. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul său. Decizia de revocare nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.
(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
(5) Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu ridică obiecții în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul respectiv sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul informează Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 9
Măsuri de punere în aplicare
(1) Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul financiar.
(2) În vederea punerii în aplicare a programului, Comisia adoptă programe de activitate anuale sub formă de acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).
(3) Fiecare program de activitate anual pune în aplicare obiectivele programului stabilind următoarele:
(a)
acțiunile care urmează să fie întreprinse, în conformitate cu obiectivele generale și specifice stabilite la articolul 3 și la articolul 4 alineatul (1), inclusiv alocarea indicativă a resurselor financiare;
(b)
criteriile esențiale de eligibilitate, de selecție și de atribuire care urmează să fie utilizate pentru a selecta propunerile care beneficiază de contribuții financiare, în conformitate cu articolul 84 din Regulamentul financiar și cu articolul 94 din normele de aplicare ale acestuia;
(c)
procentul minim de cheltuieli anuale care urmează să fie acordat granturilor.
(4) Se asigură distribuția adecvată și echitabilă a sprijinului financiar între diferitele domenii vizate de obiectivele specifice menționate la articolul 4 alineatul (1), ținându-se seama totodată de nivelul de finanțare deja alocat în cadrul programelor anterioare 2007 - 2013 instituite prin deciziile menționate la articolul 15. Atunci când decide cu privire la alocarea fondurilor către respectivele domenii în programele de activitate anuale, Comisia ia în considerare necesitatea de a menține niveluri de finanțare suficiente și de a asigura continuitatea acțiunilor și previzibilitatea finanțării în toate domeniile vizate de obiectivele specifice menționate la articolul 4 alineatul (1).
(5) Cererile de propuneri se publică anual.
Articolul 10
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 11
Complementaritate
(1) Comisia, în cooperare cu statele membre, asigură coerența, complementaritatea și sinergiile de ansamblu cu alte instrumente ale Uniunii, printre altele cu programul „Justiție”, cu programul „Europa pentru cetățeni”, cu Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială și cu alte programe din următoarele domenii: ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; afaceri interne, sănătate și protecția consumatorilor; educație, formare, tineret și sport; societatea informațională; extindere, în special instrumentul de asistență pentru preaderare și fondurile structurale europene și de investiții.
(2) Comisia garantează, de asemenea, consecvența, complementaritatea și sinergiile de ansamblu cu activitatea organismelor, birourilor și agențiilor Uniunii care activează în domeniile vizate de obiectivele programului.
(3) Programul poate folosi resursele în comun cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu programul „Justiție”, pentru a executa acțiunile care îndeplinesc obiectivele ambelor programe. O acțiune finanțată de program poate beneficia de finanțare și din partea programului „Justiție”, cu condiția ca finanțarea să nu acopere aceleași costuri.
Articolul 12
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia ia măsurile necesare pentru a se asigura că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului program, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a altor activități ilegale, prin realizarea de verificări efective și, în cazul identificării unor nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin impunerea de penalități de natură administrativă și financiară eficiente, proporționale și disuasive.
(2) Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi Europeană au competențe de a audita, atât pe baza documentelor, cât și la fața locului, toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în cadrul programului.
(3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (18) și în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (19), cu scopul de a identifica cazurile de fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare în cadrul programului.
(4) Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele, rezultate din punerea în aplicare a programului, trebuie să conțină dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze auditurile și investigațiile menționate la alineatele respective, în conformitate cu competențele care le revin.
Articolul 13
Monitorizare și evaluare
(1) Comisia monitorizează anual programul pentru a urmări punerea în aplicare a acțiunilor desfășurate în temeiul acestuia și îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4. Monitorizarea reprezintă, de asemenea, un mijloc de evaluare a modului în care aspectele privind egalitatea de gen, nediscriminarea și protecția copilului sunt abordate în cadrul acțiunilor programului.
(2) Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului:
(a)
un raport anual de monitorizare pe baza indicatorilor prevăzuți la articolul 14 alineatul (2) și a utilizării fondurilor disponibile;
(b)
un raport de evaluare intermediară până la 30 iunie 2018;
(c)
un raport de evaluare ex-post până la 31 decembrie 2021.
(3) Prin raportul de evaluare intermediară se evaluează îndeplinirea obiectivelor programului, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană a programului, cu scopul de a stabili dacă finanțarea în domeniile vizate de program ar trebui să fie reînnoită, modificată sau suspendată după 2020. Acesta abordează, de asemenea, eventuala simplificare a programului, coerența sa internă și externă, precum și menținerea relevanței tuturor obiectivelor și acțiunilor. Raportul ține seama de rezultatele evaluărilor ex-post ale programelor anterioare 2007 - 2013 instituite prin deciziile menționate la articolul 15.
(4) Prin raportul de evaluare ex-post se evaluează impactul pe termen lung al programului și durabilitatea efectelor programului, în vederea utilizării acestor informații ca bază pentru o decizie privind un program ulterior.
Articolul 14
Indicatori
(1) În conformitate cu articolul 13, indicatorii prevăzuți la alineatul (2) din prezentul articol, servesc ca bază pentru monitorizarea și evaluarea gradului în care a fost îndeplinit fiecare dintre obiectivele specifice ale programului menționate la articolul 4 prin acțiunile prevăzute la articolul 5. Acești indicatori se măsoară în funcție de o serie de valori de referință stabilite în prealabil, care reflectă situația anterioară punerii în aplicare. Dacă este cazul, indicatorii sunt defalcați, printre altele în funcție de sex, vârstă și handicap.
(2) Indicatorii menționați la alineatul (1) includ, printre altele, următoarele:
(a)
numărul și procentul persoanelor din grupul-țintă care au beneficiat de activitățile de sensibilizare finanțate de program;
(b)
numărul de părți interesate care au participat, printre altele, la activități de formare, schimburi, vizite de studii, ateliere și seminare finanțate din program;
(c)
îmbunătățirea nivelului de cunoaștere a legislației și politicilor Uniunii și, după caz, a drepturilor, valorilor și principiilor care stau la baza Uniunii, la nivelul grupurilor de participanți la activitățile finanțate de program, comparativ cu întregul grup-țintă;
(d)
numărul de cazuri și activități de cooperare transfrontalieră și rezultatele aferente;
(e)
evaluarea de către participanți a activităților la care au participat și a nivelului (așteptat) de durabilitate a acestora;
(f)
acoperirea geografică a activităților finanțate de program.
(g)
numărul de cereri și de granturi pentru fiecare obiectiv specific;
(h)
nivelul de finanțare cerut de solicitanți și acordat pentru fiecare obiectiv specific.
(3) În plus față de indicatorii menționați la alineatul (2), rapoartele de evaluare intermediară și ex-post a programului evaluează, printre altele:
(a)
valoarea adăugată europeană a programului, inclusiv evaluarea activităților programului ținând seama de inițiative similare care au fost elaborate la nivel național sau european și care nu au beneficiat de finanțare din partea Uniunii, rezultatele (preconizate ale) acestora, precum și avantajele și/sau dezavantajele finanțării din partea Uniunii comparativ cu finanțarea națională pentru respectivul tip de activitate;
(b)
nivelul de finanțare în raport cu rezultatele obținute (eficiență);
(c)
posibilele obstacole de ordin administrativ, organizațional și/sau structural în calea unei puneri în aplicare mai bune, mai eficiente și efective a programului (posibilitatea simplificării).
Articolul 15
Măsuri tranzitorii
Acțiunile inițiate pe baza secțiunii 4 („Combaterea discriminării și diversitatea”) și a secțiunii 5 („Egalitatea de șanse între femei și bărbați ”) din Decizia nr. 1672/2006/CE, a Deciziei nr. 2007/252/CE sau a Deciziei nr. 779/2007/CE continuă să fie reglementate, până la încheierea lor, de dispozițiile deciziilor menționate. În ceea ce privește acțiunile respective, trimiterile la comitetele prevăzute la articolul 13 din Decizia nr. 1672/2006/CE, la articolul 10 din Decizia 2007/252/CE și la articolul 10 din Decizia nr. 779/2007/CE se interpretează ca trimiteri la comitetul prevăzut la articolul 10 alineatul (1) din prezentul regulament.
Articolul 16
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2013.