РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1071/2012 AL COMISIEI
din 14 noiembrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 16 februarie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), din Thailanda și din Indonezia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 3 ianuarie 2012 de către Comitetul de protecție pentru accesoriile turnate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, al Uniunii Europene (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „accesoriile filetate maleabile”). Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii neafiliați, utilizatorii și reprezentanții țărilor exportatoare cu privire la deschiderea anchetei. Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Argentina, care a fost considerată ca o posibilă țară analogă. Părților interesate le-a fost acordată posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere în scris și de a cere să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de importatori neafiliați și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. În scopul de a permite Comisiei să decidă dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din RPC, producătorii din Uniune și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să îi transmită, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu accesoriile filetate maleabile (conform secțiunii B de mai jos) pentru perioada cuprinsă între 1.1.2011 și 31.12.2011. Nu a fost avută în vedere eșantionarea producătorilor-exportatori din celelalte două țări în cauză, Thailanda și Indonezia.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC cunoscuți a fi interesați și autorităților chineze. Două societăți au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază și patru societăți au solicitat TI, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(7)
Comisia a comunicat în mod oficial constatările referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților chineze și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere, în scris.
(8)
În cea ce privește producătorii din Uniune și după cum se explică în considerentul 29 de mai jos, șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de trei producători din Uniune, pe baza volumului lor de vânzări.
(9)
După cum se explică în considerentul 31 de mai jos, 33 de producători neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion de nouă importatori care au cel mai mare volum de importuri în Uniune și care sunt localizați geografic în Uniune. Întrucât un importator nu a transmis răspuns la chestionar, eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți opt importatori.
(10)
După cum se explică în considerentul 30 de mai jos, 12 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori din RPC care au cel mai mare volum de exporturi către Uniune.
(11)
Comisia a trimis chestionare către cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, cei trei producători-exportatori chinezi incluși în eșantion, trei producători-exportatori thailandezi, trei producători-exportatori din Indonezia, nouă importatori neafiliați incluși în eșantion și către șapte utilizatori.
(12)
S-au primit răspunsuri la chestionar de la trei producători din Uniune incluși în eșantion, trei producători-exportatori chinezi, doi producători-exportatori thailandezi, un producător-exportator din Indonezia și de la opt importatori neafiliați. Niciunul dintre utilizatori nu a trimis un răspuns la chestionar.
(13)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producătorii din Uniune
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spania
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria
(b)
Producătorii-exportatori din RPC
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, RPC
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, RPC
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, RPC
(c)
Producătorii-exportatori din Thailanda
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailanda;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thailanda
(d)
Producătorul-exportator din Indonezia
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezia
(e)
Producătorii neafiliați din Uniune
-
Crane Limited, Ipswich, Regatul Unit
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Germania
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Germania
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Țările de Jos
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italia
(14)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din India, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India
3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1.1.2011 și 31.12.2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2008 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, constă în accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10.
(17)
Principalele materii prime sunt: deșeuri metalice, cocs/energie electrică, nisip (pentru turnare) și zinc (pentru galvanizare). Prima etapă a procesului de fabricație este topirea deșeurilor metalice în cubilouri. Aceasta este urmată de procesul de turnare și modelare a diferitelor forme de turnare care sunt apoi separate în bucăți distincte. Produsele trebuie să treacă printr-un proces de recoacere de lungă durată pentru a se garanta că sunt suficient de maleabile pentru a fi utilizate în cazurile în care, de exemplu, este necesară rezistența la șocuri și la vibrații și suportarea schimbărilor rapide de temperatură. Ulterior, accesoriile pot fi galvanizate, dacă este necesar. Apoi are loc filetarea produselor.
(18)
Accesoriile maleabile filetate sunt folosite pentru racordarea a două sau mai multe țevi sau tuburi, conectarea unei țevi la un aparat, schimbarea direcției unui debit fluid sau pentru închiderea unei țevi. Accesoriile filetate maleabile sunt utilizate, în principal, în sistemele pentru gaze, apă și de încălzire din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. Acestea sunt utilizate, de asemenea, în sistemele de conducte ale rafinăriilor petroliere. Accesoriile maleabile sunt disponibile în multe configurații, cele mai frecvente dintre acestea fiind coturile la 90 de grade, teurile, racordurile, crucile și reducțiile. Acestea sunt produse atât în formă negalvanizată, cât și în formă galvanizată.
2. Produsul similar
(19)
S-a constatat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC, Thailanda și Indonezia și pe piața internă a Indiei, care a servit drept țară analogă, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, cu titlu provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază (fiind denumite în continuare „produsul similar”).
(20)
Mai multe cereri au fost depuse în ceea ce privește definiția produsului, în cea mai mare parte de către importatori, dar și de către autoritățile unui stat membru. Cererile sunt analizate individual în cele ce urmează.
(21)
Un importator a susținut că „accesoriile electro-galvanizate” ar trebui să fie excluse din definiția accesoriilor filetate maleabile. Acesta afirmă că producția de accesorii electro-galvanizate necesită etape de producție suplimentare după filetare, cum ar fi spălarea și o galvanizare electrică suplimentară. Aceasta conferă, conform afirmațiilor respective, o serie de îmbunătățiri calitative și de avantaje față de accesoriile obișnuite. Cu toate acestea, este clar faptul că accesoriile electro-galvanizate sunt complet interschimbabile cu accesoriile obișnuite și, prin urmare, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. Acestea sunt, prin urmare, considerate a fi produsul în cauză.
(22)
Același importator importă componente de fitinguri de compresie, pe care le asamblează cu alte piese obținând, astfel, fitinguri de compresie finite. S-a întrebat dacă componentele de fitinguri de compresie se încadrează în definiția produsului în cauză. Cu toate că aceste componente arată ca accesoriile și sunt filetate, ele nu pot fi folosite în mod direct pentru a racorda țevi, ci trebuie să fie asamblate înainte ca fitingul asamblat să poată racorda țevile. Deși sunt mai costisitoare, acestea sunt interschimbabile cu alte accesorii filetate, întrucât sunt utilizate și pentru a racorda țevi și tuburi, cu toate că această utilizare este, în principal, în scopul reparării mai degrabă decât pentru instalații noi. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că fitingurile de compresie și componentele acestora se încadrează în definiția produsului în cauză.
(23)
Unele părți au susținut că accesoriile maleabile fabricate și vândute de producătorii din Uniune nu ar putea fi considerate comparabile cu cele produse și exportate în Uniune de către țările exportatoare în cauză pe motiv că tipul de material folosit pentru accesoriile produse în Uniune este, în general, fonta cu inimă albă, în timp ce materialul utilizat pentru accesoriile exportate este fonta maleabilă cu inimă neagră.
(24)
Astfel cum s-a concluzionat deja în Regulamentul (CE) nr. 1784/2000 al Consiliului (3) referitor la același produs, ancheta a arătat, în mod provizoriu, că nu există nicio diferență din punct de vedere al percepției pieței între accesoriile din fontă cu inimă albă și cele din fontă cu inimă neagră întrucât, în toate privințele, în afara conținutului de carbon, au caracteristici foarte asemănătoare, aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, interschimbabile. Acest lucru a fost confirmat de faptul că importatorii/comercianții care achiziționează atât accesorii din fontă maleabilă cu inimă neagră din țările în cauză, cât și accesorii din fontă maleabilă cu inimă albă fabricate de industria din Uniune, le vând utilizatorilor fără a face distincție între cele două tipuri de material. În ceea ce privește utilizatorii produsului în cauză, ancheta a confirmat ca aceștia nu fac diferența, într-un grad semnificativ, între accesoriile din fontă cu inimă albă și cele din fontă cu inimă neagră.
(25)
Aceeași concluzie este sugerată, de asemenea, de faptul că atât accesoriile din fontă cu inimă albă, cât și cele din fontă cu inimă neagră sunt incluse în standardul european EN 10242 și în standardul internațional ISO 49, care precizează cerințele pentru proiectarea și performanța accesoriilor maleabile. În ceea ce privește, în special, tipul de material utilizat, sunt admise atât fonta cu inimă albă, cât și cea cu inimă neagră.
(26)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că accesoriile din fontă maleabilă cu inimă albă fabricate și vândute de către o parte a producătorilor din Uniune ar trebui să fie considerate ca fiind produsul similar accesoriilor din fontă maleabilă cu inimă neagră fabricate și exportate în Uniune de către țările exportatoare în cauză.
(27)
Un importator importă cantități limitate de accesorii nefinisate care nu sunt filetate. Filetarea este efectuată, ulterior, de către importator. Întrucât bunurile importate sunt nefiletate, acestea nu sunt considerate ca fiind produsul în cauză.
(28)
Autoritățile unuia dintre statele membre au subliniat faptul că, în conformitate cu notele explicative pentru Nomenclatura combinată (4), termenul „maleabil” se referă inclusiv la fonta cu grafit sferoidal (identică cu fonta ductilă). Deși nicio parte interesată nu a raportat în cursul PA vânzări de accesorii filetate din fontă ductilă, există dovezi că aceste vânzări au fost posibile. Întrucât aceste accesorii au aceleași caracteristici fizice de bază ca și accesoriile filetate maleabile care au făcut obiectul anchetei, se consideră adecvat să se precizeze că produsele din fontă ductilă se încadrează în domeniul de aplicare al procedurii și al măsurilor.
C. EȘANTIONAREA
1. Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune
(29)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor de accesorii filetate maleabile către clienți neafiliați din Uniune care poate fi examinat în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Eșantionul selecționat este format din trei producători din două grupuri de societăți care reprezintă 81 % din vânzările de accesorii maleabile filetate către clienți neafiliați din Uniune, selectați din șase producători din Uniune despre care se știe că produc produsul similar. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți producătorii din Uniune și reclamantul, iar toate părțile interesate au fost invitate să prezinte observații asupra eșantionului propus. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la selectarea eșantionului.
2. Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori din RPC
(30)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care putea fi anchetat în mod rezonabil, ținând cont de timpul disponibil. Doisprezece producători-exportatori reprezentând 51 % din exporturile chineze către Uniune în cursul PA au prezentat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în anexa A la avizul de deschidere. Eșantionul selectat constă în trei societăți, care reprezintă 88 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți producătorii-exportatori în cauză și autoritățile chineze. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la selectarea eșantionului.
3. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(31)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de importuri în Uniune, precum și pe localizarea geografică a întreprinderilor, care poate fi examinat în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Un total de 33 de importatori neafiliați au prezentat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în anexa B la avizul de deschidere. Eșantionul inițial selectat este format din șase importatori din cinci state membre, reprezentând 59 % din importurile de accesorii maleabile filetate efectuate de importatorii din Uniune care au cooperat la anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați toți importatorii. Ca urmare a observațiilor, alte trei societăți au fost adăugate în eșantion, rezultând un eșantion final format din nouă importatori din șase state membre, reprezentând 67 % din importurile de accesorii filetate maleabile efectuate de importatorii din Uniune care au cooperat la anchetă. Nu au fost primite alte observații privind eșantionul mărit. Întrucât un importator nu a transmis răspuns la chestionar, eșantionul final a fost alcătuit din ceilalți opt importatori.
D. DUMPINGUL
1. Republica Populară Chineză
1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) - (6) în cazul producătorilor despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(33)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
societățile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări semnificative preluate de la sistemul anterior de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea și
5.
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.
(34)
Doi producători-exportatori au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere TEP în termenul prevăzut.
(35)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de acordare a TEP la sediile societăților în cauză.
(36)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei doi producători-exportatori care solicită TEP nu îndeplinesc cerințele criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(37)
Conturile auditate ale celor doi exportatori nu erau conforme cu standardele internaționale de contabilitate, iar conturile auditate ale unuia dintre ei erau chiar incomplete, întrucât nu includeau situația fluxurilor de numerar. Prin urmare, este evident că aceștia nu respectă criteriul 2.
(38)
Un exportator nu a putut demonstra că capitalul acordat în cursul privatizării sale a fost evaluat în mod corespunzător, în timp ce al doilea exportator a beneficiat de ajutoare de stat, în principal sub forma aplicării unei rate preferențiale a impozitului pe venit. Prin urmare, aceștia nu respectă criteriul 3.
(39)
O societate care a solicitat TEP a prezentat observații cu privire la informațiile comunicate. Ea nu a contestat aceste informații, dar a semnalat trei aspecte principale în observațiile sale.
(40)
În primul rând, aceasta a afirmat că decizia referitoare la determinarea TEP este ilegală, întrucât aceasta a fost adoptată cu aproape două luni după termenul legal. În această privință, trebuie să se menționeze, de asemenea, că această întârziere s-a datorat în principal faptului că o verificare a TEP nu a putut avea loc mai devreme, întrucât exportatorii chinezi nu erau disponibili la momentul respectiv. Ar trebui subliniat faptul că momentul determinării nu a avut niciun impact asupra deciziei finale.
(41)
În al doilea rând, s-a susținut că neconformitatea cu conturile auditate se bazează exclusiv pe motive formale. În plus, s-a afirmat că „o practică contabilă, care nu este pe deplin în conformitate, din punct de vedere formal, cu IAS nu constituie o încălcare a celui de-al doilea criteriu de acordare a TEP atât timp cât aceasta nu a afectat rezultatele financiare ale societății.” În acest sens, trebuie observat faptul că criteriul 2 nu face nicio trimitere la rezultatele financiare ale societății. Prin urmare, afirmația nu este justificată. Criteriul relevant, „documente contabile care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate”, este, într-adevăr, o cerință formală. Cu toate acestea, este important de menționat că toate încălcările au avut un caracter semnificativ, fie datorită importanței sumelor implicate, fie din pricina gravității încălcării (și anume, nu s-a efectuat o analiză obligatorie).
(42)
În cele din urmă, s-a afirmat că avantajele de care s-a beneficiat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit nu au mai fost utilizate, în trecut, drept motiv de refuz al acordării TEP. În acest sens, se observă că fiecare caz este evaluat în funcție de propriile sale date În temeiul criteriului 3 pentru acordarea TEP se evaluează dacă exportatorii chinezi fac obiectul unor distorsiuni semnificative reportate din sistemul precedent de economie planificată. Aceasta este situația în cazul de față în ceea ce privește ajutoarele de stat, care au fost acordate, în principal, sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit. Observațiile generale de tipul celor prezentate de exportatorul chinez nu sunt, prin urmare, motivate suficient.
(43)
În concluzie, nu s-a dovedit că vreunul dintre producătorii-exportatori îndeplinește criteriile 2 și 3. Prin urmare, TEP nu poate fi acordat acestor societăți.
1.2. Tratamentul individual
(44)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(45)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor societăți comerciale controlate total sau parțial de străini sau în cazul unor întreprinderi comune, exportatorii pot să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că, în pofida neîndeplinirii acestor condiții, societatea este suficient de independentă față de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul de schimb al pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxei.
(46)
Producătorii-exportatori care nu au îndeplinit criteriile pentru acordarea TEP, precum și al treilea producător inclus în eșantion au solicitat acordarea TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au îndeplinit cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, li se poate acorda TI.
1.3. Țară analogă
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață („țară analogă”).
(48)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Argentina ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat toate părțile interesate să își prezinte observațiile în această privință.
(49)
Câțiva exportatori și importatori au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge, argumentând că Argentina nu ar fi o țară analogă adecvată, în principal din cauza nivelului scăzut de concurență pe piața națională și, în consecință, din cauza nivelului ridicat al prețurilor practicate pe piața internă a Argentinei. Într-adevăr, există indicii conform cărora piața argentiniană ar fi, în mare măsură, împărțită între trei producători interni. În conformitate cu statisticile argentiniene, importurile pe piața argentiniană sunt neglijabile, întrucât cei mai mari furnizori străini - în mod tradițional, Brazilia și China - fac obiectul unor taxe antidumping ridicate.
(50)
Aceiași exportatori și importatori au propus Thailanda, India și Indonezia ca țări analoge mai adecvate. Ținând cont de observațiile părților interesate, s-a solicitat cooperarea producătorilor din India și din Argentina și, în cele din urmă, un producător argentinian și unul indian au acceptat să coopereze.
(51)
O analiză a acestor răspunsuri a arătat că prețurile de pe piața internă comunicate de singurul producător argentinian care a cooperat la anchetă erau, într-adevăr, foarte ridicate, cu mult mai ridicate decât prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și decât prețul lor neprejudiciabil.
(52)
Pe de altă parte, s-a dovedit că piața indiană este foarte competitivă, cu un număr estimativ de 300 de producători. Ca urmare, prețurile de pe piața internă comunicate de exportatorul indian care a cooperat la anchetă pot fi considerate rezonabile.
(53)
Thailanda și Indonezia sunt implicate în aceeași anchetă, dar un număr foarte limitat de producători își desfășoară activitatea în ambele țări, motiv pentru care piețele lor interne sunt mai puțin competitive în comparație cu India. Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că India reprezintă o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
1.4. Valoarea normală
(54)
Întrucât niciunui exportator chinez inclus în eșantion nu i s-a acordat TEP, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, folosind India ca țară terță cu economie de piață analogă.
(55)
S-a stabilit mai întâi, pentru fiecare producător-exportator în cauză, dacă vânzările interne totale de accesorii filetate maleabile ale producătorului din țara analogă au fost reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune practicate de fiecare producător-exportator în cursul PA. În cazul a doi dintre cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, vânzările interne respective erau, într-adevăr, reprezentative.
(56)
În consecință, au fost identificate tipurile de produs vândute pe piața internă de către societățile producătoare din țara analogă cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produs vândute la export către Uniune.
(57)
Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul din țara analogă pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de accesorii filetate maleabile vândut la export către Uniune de către producătorii-exportatori, s-a stabilit dacă vânzările interne au fost suficient de reprezentative. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților neafiliați în cursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune de producătorul-exportator.
(58)
Ulterior, Comisia a examinat, pentru producătorul din țara analogă, dacă fiecare tip de produs similar vândut pe piața internă în cantități reprezentative ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. Pentru aceasta, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, pe durata perioadei de anchetă.
(59)
În cazul în care volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor tipului respectiv de produs și atunci când prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului respectiv de produs, realizate în cursul PA.
(60)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(61)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(62)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală calculată.
(63)
Pentru a calcula valoarea normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către unicul producător din țara analogă care a cooperat la anchetă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul său cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. Pentru tipurile de produs vândute în cantități nereprezentative pe piața internă, profitul mediu ponderat și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru aceste vânzări nereprezentative au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală. După caz, costurile de producție și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul testului privind operațiunile comerciale normale și pentru a determina valorile normale.
1.5. Prețul de export
(64)
Având în vedere faptul că producătorilor incluși în eșantion li s-a acordat TI și întrucât aceștia realizau vânzări la export ale produsului în cauză către Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
1.6. Comparația
(65)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(66)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(67)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de caracteristicile fizice, impozitele indirecte, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare și de credit, de comisioanele și de taxele bancare, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
1.7. Marje de dumping
(68)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analogă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(69)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost determinată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(71)
Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 42,3 %.
(72)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu statisticile Eurostat echivalente privind importurile.
(73)
Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau mai mult de 50 % din exporturile chineze totale către Uniune și întrucât industria poate fi considerată fragmentată din cauza numărului mare de producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare poate fi considerat ca fiind important. Întrucât nu exista niciun motiv pentru a considera că vreun producător-exportator s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății incluse în eșantion care a avut marja de dumping cea mai ridicată. Această procedură a fost considerată adecvată deoarece nu au existat indicii potrivit cărora societățile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut și în scopul de a asigura eficacitatea oricărei măsuri.
(74)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Alte societăți cooperante
42,3 %
Toate celelalte societăți
67,8 %
2. Thailanda și Indonezia
2.1. Valoarea normală
(75)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit în primul rând, pentru fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți, dacă vânzările totale interne de produs similar ale acestora sunt reprezentative, mai precis dacă volumul total al vânzărilor respective reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit faptul că vânzările interne de produs similar au fost reprezentative pentru toți producătorii-exportatori cooperanți din Thailanda și din Indonezia.
(76)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.
(77)
Pentru fiecare tip de produs similar vândut pe piața lor internă de producătorii-exportatori și care este considerat a fi comparabil cu tipul de produs în cauză vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(78)
Ulterior, Comisia a examinat ulterior dacă fiecare tip de produs similar comercializat pe piața internă în cantități reprezentative ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(79)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(80)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de produs a reprezentat maximum 80 % din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat al tipului respectiv de produs a fost mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului de produs respectiv.
(81)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(82)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală calculată.
(83)
Pentru a calcula valoarea normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul lor cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. Pentru tipurile de produs vândute în cantități nereprezentative pe piața internă, profitul mediu ponderat, costurile de vânzare și cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru aceste vânzări nereprezentative au fost utilizate pentru a calcula valoarea normală.
2.2. Prețul de export
(84)
Întrucât toate exporturile produsului în cauză efectuate de exportatorii indonezieni și thailandezi cooperanți au fost efectuate către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
2.3. Comparația
(85)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(86)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(87)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de nivelul de comercializare, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare, de credit, comisioanele și taxele bancare în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
2.4. Marje de dumping
(a) Thailanda
(88)
Pentru cele două societăți care au cooperat din Thailanda, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(89)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor celor două societăți din Thailanda care au cooperat la anchetă a reprezentat mai mult de 80 % din exporturile thailandeze totale către Uniune în cursul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori din Thailanda a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping ale celor două societăți care au cooperat.
(90)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii pentru societățile thailandeze, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Toate celelalte societăți
50,7 %
(b) Indonezia
(91)
Pentru singura societate care a cooperat la anchetă, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(92)
Având în vedere faptul că nivelul de cooperare a fost considerat ridicat (volumul exporturilor efectuate de singura societate din Indonezia care a cooperat la anchetă reprezenta mai mult de 80 % din totalul exporturilor indoneziene către Uniune în timpul perioadei de anchetă), marja de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori indonezieni a fost stabilită la același nivel cu cel al marjei stabilite pentru societatea care a cooperat.
(93)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Toate celelalte societăți
11,0 %
E. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune
(94)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către șase producători din Uniune. După cum s-a indicat în considerentul 29 de mai sus, în eșantion au fost incluse două grupuri de producători din Uniune, compuse din trei producători din Uniune reprezentând peste 81 % din producția totală de produs similar a Uniunii.
2. Definiția industriei din Uniune
(95)
În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei șase producători existenți în Uniune care au fabricat produsul similar în cursul PA constituie industria din Uniune și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(96)
Consumul la nivelul Uniunii a fost determinat pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și a volumului importurilor raportat de Eurostat, astfel cum a fost ajustat în funcție de concluziile anchetei.
(97)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut semnificativ cu 21 % între 2008 și 2009, crescând ulterior cu 12 puncte procentuale, până la un nivel de 9 %, față de consumul de la începutul perioadei examinate.
Consumul la nivelul Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
Consumul la nivelul Uniunii
72 231
57 398
59 190
65 460
Indice
100
79
82
91
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
4. Importurile originare din țările în cauză
4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările în cauză
(98)
Comisia a examinat dacă importurile de accesorii filetate maleabile originare din țările în cauză ar trebui să fie evaluate cumulativ în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(99)
Marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare din țările în cauză este superioară pragului de minimis definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază (a se vedea considerentele 74, 90 și 93 de mai sus).
(100)
În ceea ce privește volumul importurilor din Indonezia care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că acestea reprezentau doar aproximativ 2,5 % din totalul importurilor de produs similar efectuate în Uniune pe parcursul PA. Prin urmare, acestea nu pot fi considerate drept o cauză a prejudiciului material adus industriei Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază sau al dispozițiilor Acordului antidumping al OMC (5).
(101)
În același timp, ancheta a stabilit în această etapă provizorie faptul că majoritatea importurilor din Indonezia ar fi putut să fie declarate în mod necorespunzător sub un alt cod NC, și anume 7307 99 10 în loc de 7307 19 10 - care este, în mod normal, codul relevant pentru accesoriile turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă. Cu toate acestea, toate sau cel puțin o mare parte dintre importurile respective care este posibil să fi fost declarate incorect sunt deja incluse în procentul de 2,5 % menționat în considerentul anterior.
(102)
Având în vedere cele de mai sus, s-a hotărât cu titlu provizoriu să nu se cumuleze importurile respective cu importurile care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC.
(103)
În ceea ce privește volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC, acesta nu poate fi considerat neglijabil, întrucât cota de piață a importurilor respective a atins 5,4 % și, respectiv, 47,3 % în perioada de anchetă.
(104)
Evaluarea cumulativă a fost considerată adecvată, cu titlu provizoriu, având în vedere condițiile de concurență comparabile între importurile din aceste două țări și produsul similar din Uniune, și anume prin aceleași canale de comercializare și către aceleași categorii de clienți. Într-adevăr, în unele cazuri, s-a demonstrat faptul că produsele importate din RPC și din Thailanda erau vândute prin intermediul acelorași distribuitori.
(105)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat, cu titlu provizoriu, că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, importurile din Thailanda și RPC au făcut obiectul unei evaluări cumulative. Acestea sunt denumite în continuare „importurile din cele două țări în cauză”.
4.2. Volumul și cota de piață a importurilor din cele două țări în cauză
(106)
Volumul importurilor produsului în cauză din cele două țări în cauză pe piața Uniunii a crescut cu 15 % în cursul perioadei examinate. În timp ce importurile au scăzut inițial cu 16 % între 2008 și 2009 din cauza scăderii consumului, menționată în considerentul 97 de mai sus, acestea au crescut ulterior semnificativ, cu 31 de puncte procentuale, până în perioada de anchetă.
Volumul de importuri ale Uniunii (tone)
2008
2009
2010
PA
RPC
26 188
22 413
22 065
30 786
Indice
100
86
84
118
Thailanda
3 723
2 681
3 331
3 485
Indice
100
72
89
94
Cele două țări în cauză
29 911
25 094
25 396
34 271
Indice
100
84
85
115
Sursa:
Eurostat și constatările anchetei
(107)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut cu 11 puncte procentuale - de la 41,7 % până la 52,7 % - în cursul perioadei examinate. Această creștere a cotei de piață a avut loc în special între 2010 și perioada de anchetă, pe parcursul unei perioade de redresare a cererii.
Cota de piață a Uniunii
2008
2009
2010
PA
RPC
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indice
100
108
103
129
Thailanda
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indice
100
91
110
103
Cele două țări în cauză
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indice
100
106
104
126
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
4.3. Prețurile importurilor din cele două țări în cauză și subcotarea prețurilor
(a) Evoluția prețurilor
(108)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză, la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, astfel cum a fost raportat de Eurostat. În cursul perioadei examinate, prețul mediu al importurilor din cele două țări în cauză a crescut constant, în total cu 14 %.
Prețurile importurilor (EUR/tonă)
2008
2009
2010
PA
RPC
1 428
1 557
1 631
1 676
Indice
100
109
114
117
Thailanda
2 126
2 208
2 036
2 148
Indice
100
104
96
101
Cele două țări în cauză
1 515
1 626
1 679
1 721
Indice
100
107
111
114
Sursa:
Eurostat
(b) Subcotarea prețurilor
(109)
O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori și cele practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion la vânzarea în Uniune. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din cele două țări în cauză care au fost incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind nivelul de comercializare (în special vânzările producătorilor de echipamente originale) și costurile ulterioare importării.
(110)
Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile produsului în cauză originare din Thailanda și din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile practicate de industria din Uniune, dacă sunt exprimate sub formă de procent din acestea din urmă, cu 25 % până la 55 %.
5. Situația industriei din Uniune
(111)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune includea o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate. Datele prezentate mai jos se referă la toți producătorii din Uniune în ceea ce privește producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, vânzările și cotele de piață și, respectiv, la producătorii din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. În ceea ce privește indicatorii care se referă la producătorii incluși în eșantion, ținând cont de faptul că eșantionul a fost alcătuit din doar două grupuri de producători, datele agregate reale nu au putut fi prezentate în tabelele aferente de mai jos, din motive de confidențialitate; prin urmare, sunt prezentați doar indicii pentru a demonstra tendința acestor indicatori.
5.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
(112)
Volumele de producție ale Uniunii au scăzut puternic între 2008 și 2009 cu 39 % și au scăzut ușor, ulterior, de la un nivel deja redus, în pofida unei creșteri de 12 puncte procentuale a consumului în următorii ani, astfel cum se menționează în considerentul 97 de mai sus.
Volumul producției Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Consumul la nivelul Uniunii
55 726
33 780
32 303
32 646
Indice
100
61
58
59
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
(113)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate, mai ales între 2008 și 2009. Principalul motiv pentru reducerea capacității de producție a fost încetarea activității a trei producători din Uniune în cursul perioadei examinate.
Capacitatea de producție a Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Capacitatea de producție
90 400
75 440
71 440
71 440
Indice
100
83
79
79
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
(114)
În pofida acestei scăderi a capacității de producție, utilizarea capacității industriei din Uniune a scăzut cu 26 %, în special între 2008 și 2009.
Utilizarea capacității de producție a Uniunii
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Utilizarea capacității de producție
62 %
45 %
45 %
46 %
Indice
100
73
73
74
Sursa:
datele din plângere și răspunsurile la chestionar
5.2. Stocurile
(115)
Volumul stocurilor a scăzut cu 23 % în perioada examinată, în paralel cu scăderea volumelor de vânzări și de producție ale industriei din Uniune.
Stocuri (tone)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
91
75
77
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(116)
Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 25 % între 2008 și 2009, din cauza scăderii cererii. După 2009, cu toate acestea, cererea a crescut în mod substanțial în Uniune, după cum s-a menționat în considerentul 97 de mai sus, dar vânzările Uniunii au rămas la nivelul scăzut din 2009 până la sfârșitul perioadei examinate.
Volumul de vânzări ale Uniunii (tone)
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Vânzările Uniunii
34 210
25 702
26 717
25 333
Indice
100
75
78
74
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(117)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut continuu cu 9 puncte procentuale, respectiv cu 18 % în perioada examinată, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping au crescut cu 11 puncte procentuale din cota de piață în decursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 107 de mai sus.
Cota de piață a Uniunii
Toți producătorii
2008
2009
2010
PA
Vânzările Uniunii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indice
100
95
96
82
Sursa:
datele din plângere, Eurostat și răspunsurile la chestionar
5.4. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(118)
Producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au putut să-și crească doar într-o măsură moderată prețurile de vânzare, cu 4 %, în timpul perioadei examinate. Având în vedere cantitățile din ce în ce mai mari de importuri care fac obiectul unui dumping și care pătrund pe piața Uniunii, această creștere a prețurilor a fost mai mică decât creșterea costurilor.
Prețurile medii pe tonă practicate în Uniune
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
103
103
104
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.5. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar
(119)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienții neafiliați pe piața Uniunii, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În timp ce rentabilitatea industriei din Uniune a fost satisfăcătoare la începutul perioadei examinate, aceasta a fost aproape inexistentă în 2009. Cu toate că, ulterior, rentabilitatea a fost recuperată într-o oarecare măsură, aceasta a rămas cu mult sub nivelul neprejudiciabil, în restul perioadei examinate.
(120)
În ceea ce privește randamentul investițiilor, exprimat sub forma profitului în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator a urmat aceeași evoluție ca și rentabilitatea.
Rentabilitatea și randamentul investițiilor („RI”)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea (indice)
100
8
38
37
RI (indice)
100
1
36
40
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(121)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a scăzut continuu, în total cu 64 %, în cursul perioadei examinate, atingând un nivel foarte scăzut pe parcursul PA.
Fluxul de numerar (EUR)
eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
55
58
36
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.6. Creșterea
(122)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 97 de mai sus, consumul din Uniune a crescut în mod semnificativ între 2009 și PA, cu 8 000 de tone, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 9 000 de tone în cursul aceleiași perioade, astfel cum se menționează în considerentul 106 de mai sus. Creșterea globală pe piața Uniunii între 2009 și perioada de anchetă, prin urmare, a fost absorbită de importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce vânzările industriei din Uniune au rămas la nivelul foarte redus înregistrat în 2009. Prin urmare, reiese că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea recentă a consumului din Uniune din cauza creșterii cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză.
5.7. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(123)
Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Investiții nete (EUR)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
65
41
76
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(124)
Astfel cum arată tabelul de mai sus, investițiile producătorilor din Uniune au scăzut în mod substanțial între 2008 și 2010. Această tendință s-a inversat în cursul PA, când investițiile au crescut în mod semnificativ, fără a atinge, însă, nivelul de la începutul perioadei examinate.
5.8. Capacitatea de mobilizare a capitalului
(125)
Din pricina rentabilității insuficiente menționate în considerentul 119 de mai sus, unii dintre producătorii din Uniune au întâmpinat, în circumstanțele actuale, dificultăți în privința mobilizării de capital pentru investițiile viitoare. De asemenea, rezultatele nesatisfăcătoare în ceea ce privește randamentul investițiilor se adaugă la problemele legate de mobilizarea de capital.
5.9. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă
(126)
Ocuparea forței de muncă exprimată în echivalent normă întreagă („ENI”) a urmat, în mare măsură, evoluția volumelor de producție (a se vedea considerentul 112 de mai sus), ceea ce indică faptul că industria din Uniune a încercat să raționalizeze costurile de producție, atunci când a fost necesar. Industria din Uniune a încercat să-și adapteze forța de muncă în funcție de înrăutățirea situației pieței, ceea ce a dus la o scădere generală constantă a ocupării forței de muncă de 36 % în cursul perioadei examinate.
Ocuparea forței de muncă (ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
75
67
64
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(127)
În pofida tentativelor menționate ale industriei din Uniune de a ajusta forța de muncă în funcție de înrăutățirea situației pieței, producția per ENI a producătorilor din Uniune a scăzut în mod semnificativ, cu 19 %, între 2008 și 2009. Ulterior, situația s-a îmbunătățit în continuu, dar a rămas cu 9 % sub nivelul de la începutul perioadei examinate.
Productivitatea (tone/ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
81
87
91
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
(128)
În cursul perioadei examinate, costul mediu al forței de muncă al industriei din Uniune a crescut în continuu, cu 12 %, în total.
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Indice
100
106
112
112
Sursa:
răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion
5.10. Amploarea marjei de dumping
(129)
Marjele de dumping pentru importurile din cele două țări în cauză, astfel cum se specifică în considerentele 74 și 90, sunt ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping poate fi considerat substanțial.
5.11. Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(130)
Accesoriile filetate maleabile originare din Brazilia, Republica Cehă, Japonia, RPC, Republica Coreea și din Thailanda au făcut deja obiectul unor măsuri (6) între 2000 și 2005 (7) (denumite în continuare „măsurile anterioare”). Rentabilitatea satisfăcătoare a industriei din Uniune la începutul perioadei examinate (a se vedea considerentul 119 de mai sus) sugerează faptul că aceste măsuri au constituit un ajutor temporar pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping a pus capăt acestei perioade destul de pozitive. Se observă, de asemenea, faptul că cota de piață combinată a celor șase țări vizate de măsurile anterioare nu a depășit niciodată 29 % (8), în timp ce cele două țări vizate de prezenta anchetă au deținut o cotă de piață de 52,74 % în cursul perioadei de anchetă, după cum se menționează în considerentul 107 de mai sus.
6. Concluzie privind prejudiciul
(131)
Indicatorii de prejudiciu au evoluat negativ în perioada examinată. Acest fapt este semnificativ mai ales în ceea ce privește indicatorii privind rentabilitatea, volumele de producție, utilizarea capacității, volumele vânzărilor și cota de piață, toate înregistrând o tendință clară de declin.
(132)
În același timp, importurile de accesorii filetate maleabile din cele două țări în cauză au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune cu până la 55 % în cursul perioadei de anchetă (a se vedea considerentul 110 de mai sus), crescând, în același timp, considerabil cota lor de piață (a se vedea considerentul 107 de mai sus).
(133)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(134)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda și din RPC au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat drept un prejudiciu material. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se garanteze că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(135)
Între 2008 și PA, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 15 %, în contextul unei piețe care s-a contractat cu 9 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii de la 41,74 % până la 52,74 %.
(136)
Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză pe parcursul perioadei examinate a coincis cu o tendință de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 8,7 puncte procentuale din cota de piață și a trebuit să își reducă producția cu 41 %. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, în prețurile de vânzare costurile crescute de producție, ceea ce a avut drept rezultat niveluri foarte scăzute ale rentabilității pe parcursul majorității perioadei examinate.
(137)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză, care au pătruns pe piața Uniunii în volume semnificative și, în general, din ce în ce mai mari și care au subcotat în mod semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe tot parcursul perioadei examinate, cauzează un prejudiciu material industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(138)
Deși Eurostat raportează importuri semnificative din India efectuate la prețuri foarte scăzute în cursul întregii perioade examinate, există indicii conform cărora aceste importuri nu ar fi de produs în cauză, ci ar fi importuri de alte produse care sunt raportate sub același cod NC.
(139)
Pentru celelalte țări terțe, s-au efectuat importuri limitate pe parcursul întregii perioade examinate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări decât cele două țări în cauză a scăzut cu 2,1 puncte procentuale, de la 10,5 % până la 8,4 %.
(140)
Următoarele surse de importuri, în ordinea importanței, din perioada de anchetă au fost Indonezia, Brazilia și Turcia, care dețineau cote de piață între 1,3 % și 1,6 %, toate aceste țări pierzând din cota de piață pe parcursul perioadei examinate.
Cota de piață a importurilor
2008
2009
2010
PA
Brazilia
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turcia
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Alte țări
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indice
100
105
104
80
Sursa:
Eurostat
(141)
Ținând cont de volumele limitate și de tendințele descendente, se poate concluziona că importurile din țări terțe, altele decât țările în cauză, nu par să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(142)
În ceea ce privește evoluția vânzărilor la export ale industriei din Uniune, exporturile au scăzut în mod continuu, cu 34 % în total, în cursul perioadei examinate.
Vânzări la export (în tone)
Eșantion
2008
2009
2010
PA
Vânzări la export
7 134
5 043
4 969
4 700
Indice
100
71
70
66
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(143)
Cu toate acestea, în cursul întregii perioade examinate, vânzările la export nu au reprezentat decât 13 % - 15 % din producția industriei din Uniune. Prin urmare, acestea nu par să fi contribuit într-o măsură semnificativă la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
3.3. Evoluția consumului din Uniune
(144)
După cum s-a precizat în considerentul 96 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 21 % între 2008 și 2009, ceea ce a dus la o scădere cu 25 % a vânzărilor în Uniune ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, după 2009, consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod semnificativ, cu aproximativ 8 000 de tone, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 9 000 de tone în cursul aceleiași perioade, astfel cum se precizează în considerentul 105 de mai sus. Creșterea globală a pieței Uniunii între 2009 și perioada de anchetă, prin urmare, a fost absorbită de importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce vânzările în Uniune ale industriei din Uniune au rămas la nivelul foarte scăzut înregistrat în 2009.
(145)
Părțile interesate au afirmat că o cauză importantă a prejudiciului a fost criza pieței construcțiilor din Spania, care, conform afirmațiilor respective, afectează puternic ATUSA, o societate spaniolă care este unul dintre principalii reclamanți. Cu toate acestea, ATUSA vinde în majoritatea statelor membre ale UE, iar impactul real al crizei sectorului construcțiilor din Spania a fost limitat la vânzările societății pe piața spaniolă, vânzările respective neconstituind niciodată majoritatea vânzărilor sale. În plus, situația prejudiciului este clară în ceea ce privește ambele grupuri de societăți incluse în eșantion, totalitatea reclamanților și întreaga industrie din Uniune. În orice caz, analiza prejudiciului nu a fost limitată la rezultatele unui producător din Uniune sau ale unei singure piețe naționale, ci la cele ale industriei din Uniune, în ansamblu.
(146)
Părțile interesate au afirmat, de asemenea, că prejudiciul cauzat de evoluția negativă a consumului din Uniune nu a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, ci de efectele de substituție. În această privință, se remarcă faptul că evoluția negativă a consumului la nivelul Uniunii ar fi putut cauza un prejudiciu producătorilor din Uniune. Acest prejudiciu a fost, totuși, agravat de creșterea constantă a importurilor care fac obiectul unui dumping în contextul unei piețe din ce în ce mai reduse. Astfel cum se indică mai sus, recenta redresare a consumului la nivelul Uniunii a fost benefică în mod exclusiv pentru importurile care fac obiectul unui dumping, în timp ce producătorii din Uniune nu au fost în măsură să își mărească volumul vânzărilor.
3.4. Problemele structurale ale producătorilor din Uniune
(147)
Părțile interesate au susținut că faptul că societatea Georg Fischer („GF”) a continuat să fie rentabilă, în ciuda prețurilor mai mari pe care le practică, în timp ce ceilalți producători din Uniune nu au reușit să obțină rezultate satisfăcătoare, indică faptul că problemele structurale au fost cele care au cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, GF a fost afectată, de asemenea, în mod negativ, înregistrând pierderi privind cota de piață și o parte din marja sa de profit. Nivelul său de ocupare a forței de muncă a scăzut, precum și producția sa. Prin urmare, argumentul conform căruia GF nu a fost prejudiciată nu poate fi acceptat.
(148)
În plus, toți producătorii din Uniune, inclusiv GF, au fost supuși presiunii prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping.
(149)
În mod similar, părțile interesate au afirmat că, întrucât Berg Montana, filiala bulgară a grupului ATUSA, a continuat, de asemenea, să fie rentabilă, indică faptul că alte motive decât importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat prejudiciul. Cu toate acestea, și Berg Montana a fost afectată negativ de importurile din China: producția sa și gradul de utilizare a capacității au scăzut, în mod semnificativ, la fel ca și nivelul de ocupare a forței de muncă. Având în vedere că majoritatea vânzărilor societății Berg Montana sunt efectuate către societăți afiliate grupului ATUSA, o analiză izolată a rentabilității societății Berg Montana fără a lua în considerare rezultatele financiare ale grupului, în ansamblu, nu este adecvată, întrucât rentabilitatea societății Berg Montana este influențată de stabilirea prețurilor de transfer - iar grupul ATUSA, în general, este, într-adevăr, generator de pierderi. Prin urmare, nici argumentul conform căruia Berg Montana nu a fost prejudiciată nu poate fi acceptat.
(150)
Se poate pretinde că o scădere cu 9 % a productivității muncii între 2008 și perioada de anchetă, după cum se menționează în considerentul 127 de mai sus, este un semn care indică probleme structurale. Totuși, această scădere a avut loc într-o perioadă în care industria din Uniune și-a redus, în ansamblu, forța de muncă cu 36 %, iar producția cu 41 %. Aceste reduceri indică faptul că producătorii din Uniune au fost obligați să își alinieze în mod continuu operațiunile în funcție de presiunea pieței care rezultă din importurile care fac obiectul unui dumping și din scăderea temporară a cererii. Având în vedere acest mediu economic nefavorabil, scăderea cu 9 % a productivității muncii poate fi considerată mai degrabă moderată.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(151)
În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din cele două țări în cauză au crescut în ceea ce privește cantitatea și au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul perioadei examinate. Mai mult, aceste cantități sporite care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping au subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune.
(152)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În acest sens, s-a constatat că importurile din alte țări terțe, performanța la export a industriei din Uniune și evoluția consumului din Uniune nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
(153)
Având în vedere analiza de mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți privind situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din RPC și din Thailanda au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(154)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate și, de asemenea, consecințele probabile ale neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
2. Industria din Uniune
(155)
Toți producătorii cunoscuți din Uniune susțin instituirea de măsuri antidumping. Se reamintește faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au evidențiat o tendință negativă și că au fost grav afectați în special indicatorii de prejudiciu care se refereau la volumele de vânzări și de producție și la cota de piață, precum și la performanța financiară a industriei din Uniune, adică rentabilitatea și randamentul investițiilor.
(156)
Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să fie atenuate și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se redreseze, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.
(157)
Pe de altă parte, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping, este foarte probabil că deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare a acesteia va continua. În acest caz, industria din Uniune ar continua să piardă din cota de piață, întrucât nu va putea să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din cele două țări în cauză. Consecința probabilă ar fi reducerea în continuare a producției și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având drept rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă.
(158)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Importatorii
(159)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 5 de mai sus, 32 de importatori neafiliați au cooperat la anchetă, importurile acestora reprezentând aproximativ 45 % din totalul importurilor din cele două țări în cauză. În general, importatorii se opun instituirii de măsuri antidumping. Cu toate acestea, în majoritatea cazurilor, impactul măsurilor pare să fie limitat. În multe cazuri, produsul în cauză reprezintă o parte minoră din totalul activității importatorilor. De asemenea, unii importatori achiziționează deja accesorii filetate maleabile din alte surse, iar importatorii care cumpără, în prezent, numai din cele două țări în cauză pot, de asemenea, să se reorienteze către alte surse, inclusiv către industria din Uniune. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor.
4. Utilizatorii
(160)
Astfel cum se precizează în considerentul 17 de mai sus, accesoriile filetate maleabile sunt utilizate în principal în sistemele pentru gaze, apă și de încălzire din clădirile rezidențiale și nerezidențiale. În acest sens, utilizatorii accesoriilor filetate maleabile sunt instalatorii. Niciun utilizator și nicio asociație de consumatori nu au cooperat în cadrul anchetei. De asemenea, valoarea accesoriilor filetate maleabile nu reprezintă decât o mică parte din costul total al unei instalații pentru gaze, apă sau de încălzire. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului utilizatorilor.
(161)
În ansamblu, la analiza impactului global al măsurilor antidumping, efectele pozitive asupra industriei Uniunii par să contrabalanseze în mod clar efectele negative potențiale asupra altor grupuri de interese. Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că taxele antidumping nu sunt contrare interesului Uniunii.
5. Aspecte referitoare la concurență
(162)
Părțile interesate au susținut că, în cazul în care măsurile antidumping ar fi introduse, ar putea apărea un duopol pe piața Uniunii, care ar fi dominată de cei doi mari reclamanți - ATUSA și GF. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că actuala cotă de piață a fiecăruia dintre aceste două grupuri este relativ scăzută, cota de piață a acestui presupus „duopol” fiind destul de moderată - de aproximativ 30 %. Aceasta ar trebui comparată cu cota de piață deținută de cele două țări în cauză, care se ridică la 52,7 %, în timp ce importurile din alte țări terțe dețin, de asemenea, o cotă de piață de 8,4 %. Ceilalți producători din Uniune dețin, de asemenea, o cotă de piață de 7,5 %.
(163)
În plus, scopul taxelor antidumping nu este de a interzice toate importurile, ci doar de a restabili condiții de concurență echitabile. Este demn de reținut faptul că măsurile anterioare aflate în vigoare între 2000 și 2005 nu au încetat importurile. Dimpotrivă, RPC a exportat cantități mai mari în 2002, 2003 și 2004 decât înainte de instituirea măsurii care a constat în taxa antidumping de 49,4 %. În realitate, prezența unui număr atât de important de actori pe piața Uniunii indică faptul că riscul apariției unui duopol anticoncurențial care să domine piața Uniunii este scăzut.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(164)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de accesorii filetate maleabile originare din RPC și din Thailanda.
H. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(165)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din cele două țări în cauză.
(166)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
(167)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită producătorilor din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care un producător de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune.
(168)
În ancheta anterioară privind același produs, acest profit rezonabil a fost stabilit la nivelul de 7 % (9). Întrucât producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au fost în măsură să realizeze profituri similare la începutul perioadei examinate, nu există indicii conform cărora această marjă de profit nu ar mai fi rezonabilă.
(169)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil pentru producătorii din Uniune ai produsului similar. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 7 % menționată anterior la costul de producție.
(170)
Majorarea de preț necesară s-a determinat ulterior pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat și prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.
2. Măsuri provizorii
(171)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din RPC și din Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai scăzute taxe.
(172)
Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori din China și din Thailanda, taxa pentru toate celelalte societăți a fost stabilită, în cazul ambelor țări, la nivelul celei mai ridicate taxe instituite pentru societățile din țara respectivă care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa pentru toate celelalte societăți va fi aplicată societăților care nu au cooperat la anchetă.
(173)
Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile societăților incluse în eșantion.
(174)
Nivelurile propuse ale taxelor antidumping provizorii sunt după cum urmează:
Republica Populară Chineză
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Alte societăți cooperante
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Toate celelalte societăți
67,8 %
Thailanda
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Toate celelalte societăți
39,7 %
(175)
Măsurile antidumping de mai sus sunt stabilite cu titlu provizoriu sub formă de taxe ad valorem.
(176)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, exclusiv importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate al cărei nume nu este menționat în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(177)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (10) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(178)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu au cooperat la anchetă, ci și producătorilor care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(179)
Cu toate acestea, în cazul Thailandei, societățile care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA sunt invitate, de îndată ce îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(180)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în care părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul menționat în regulament să își facă cunoscute, în scris, punctele de vedere și să solicite o audiere. De asemenea, ar trebui precizat faptul că orice constatări referitoare la instituirea unei taxe la care s-a ajuns în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii oricărei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de accesorii turnate filetate pentru tuburi și țevi, din fontă maleabilă, încadrate în prezent la codul NC ex 7307 19 10 (cod TARIC 7307191010), originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei
Codul adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Toate celelalte societăți
67,8 %
B999
Thailanda
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Toate celelalte societăți
39,7 %
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 14 noiembrie 2012.