РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/519 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, чийто обхват беше разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия, след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), последно изменен с Регламент (ЕС) № 924/2012 на Съвета (3), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито („първоначалните мерки“) върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
След изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012 мерките бяха приложени под формата на адвалорно мито, наложено върху включените в извадката китайски производители износители при нива от 0,0 % до 69,7 %. В същото време антидъмпинговото мито за невключените в извадката оказали съдействие китайски производители износители беше установено на 54,1 %, докато остатъчното мито за неоказалите съдействие китайски производители износители възлизаше на 74,1 % („действащите мита“).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 723/2011 на Съвета (4), последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 693/2012 (5), обхватът на първоначалните мерки е разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (6) на 1 октомври 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 30 януари 2014 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. („разглеждан период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР, както и представителите на КНР за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и производители и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
24 от 325 известни китайски производители предоставиха отговори на въпросника за изготвяне на извадка. Въпреки това 13 от тези производители не докладваха износ за ЕС, докато за трима други бе установено, че не са извършвали дъмпинг при първоначалното разследване и следователно не са обект на действащите мерки. Останалите осем дружества докладваха 11 800 тона износ за ЕС, който според Евростат съответства на 132 % от общия китайски внос в ЕС през РПП. Беше предложена извадка от тримата най-големи износители. Въпреки това едно от дружествата, включено в извадката, заяви, че погрешно е докладвало износа си за ЕС във формуляра за извадката и че в действителност е трябвало да докладва липса на износ.
(12)
Следователно извадката беше съставена от останалите трима най-големи производители. Всичките три дружества, включени в извадката, оттеглиха съдействието си на различни етапи от процедурата, като избраха да не отговарят на въпросниците или отказаха проверка на място. Поради това бяха изпратени писма до всяко от трите дружества, с които те бяха информирани относно намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Нямаше реакция от страна на тези производители износители.
(13)
Комисията разгледа състоянието на останалите четирима производители износители, които предоставиха отговори на въпросника за съставяне на извадката. Техният износ за Съюза е бил толкова малък, а именно по-малко от 1 % от общия износ, че не беше счетено за целесъобразно или представително да се състави нова извадка и да се основават констатациите от разследването на състоянието на тези производители износители. Беше счетено за по-целесъобразно констатациите от разследването да се основават на по-широка и представителна база, по-конкретно на фактите, налични във връзка с неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители. Останалите четири дружества бяха информирани относно намерението на Комисията да използва наличните факти.
(14)
Намерението на Комисията да приложи член 18 с оглед на недостатъчното съдействие беше оповестено и на китайските органи. Комисията не получи коментари или искания за намеса на служителя по изслушванията относно съответните писма до дружествата и китайските органи.
(15)
На предварителния етап от разследването на Комисията беше оказано съдействие от страна на 91 производители/група от производители от Съюза, които представляват около 50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза. С оглед на големия брой оказали съдействие производители Комисията приложи метода на съставянето на извадка. Подбраната извадка първоначално включваше девет дружества/групи от дружества сред най-представителните по отношение на обем, размер, съчетание на видовете продукти и географско разположение в Съюза. Едно от включените в извадката дружества оттегли съдействието си и избра да не отговаря на въпросника. Впоследствие Комисията информира дружеството за изключването му от извадката поради неоказване на съдействие. Въпреки това намалената извадка от останалите осем дружества/групи от дружества беше счетена за представителна, тъй като включваше 24 % от изчисленото общо производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(16)
Бяха получени отговори на въпросника от двама вносители от Съюза. С оглед на относително ограничения брой дружества не беше необходимо изготвянето на извадка.
(17)
По отношение на ползвателите нито един от тях не заяви своя интерес в рамките на срока, обявен в известието за започване на преразглеждане, или на по-късен етап от процедурата. Поради тази причина се счита, че нито един ползвател не е съдействал на разследването.
(18)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
Бяха посетени единадесет дружества (поне едно от които е част от всяка от осемте включени в извадката групи от дружества). Позовавайки се на член 19 от основния регламент тези производители от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на наименованията им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Поради това наименованията на тези дружества не са посочени.
б)
Вносители от Съюза
Adolf Würth GmbH & Co, Германия
Marcopol z o.o. - Полша
в)
Производители в държавите с пазарна икономика:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Индия
5. Оповестяване
(19)
Всички заинтересовани страни бяха информирани относно основните факти и съображения, довели до заключенията от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките, и бяха приканени да коментират (окончателно оповестяване). На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявления бяха получени от заявителя,China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, двама вносители/производители от разрез Съюза и свързания с тях китайски производител, както и от две сдружения на разпространители от Съюза. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на болтове за траверси), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
2. Сходен продукт
(21)
За разглеждания продукт и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, както и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Малайзия („държава аналог“), беше установено, че по същество имат същите основни физически и технически характеристики като скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани в КНР и продавани за износ на Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от КНР.
1. Предварителни бележки
(23)
Както е посочено в съображения 11 и 14 по-горе, китайските производители износители, избрани да бъдат включени в извадката, не оказаха съдействие в хода на разследването. Вследствие на това при липсата на достатъчно съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(24)
Вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга обществено достъпна информация (например декларация от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи).
(25)
Липсата на съдействие оказа въздействие върху сравнението на нормалната стойност с експортната цена, тъй като конкретният продуктов асортимент, изнесен от китайските производители за Съюза, е неизвестен.
2. Дъмпинг на вноса през рпп
2.1. Избор на държава аналог и изчисляване на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Индия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Индия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване.
(27)
В допълнение към Индия заявителят предложи САЩ като потенциална държава аналог. Други заинтересовани страни изразиха резерви относно предложението за Индия и предложиха Малайзия, Тайван, Тайланд и Виетнам като алтернативни държави аналози.
(28)
Допълвайки предложенията на заинтересованите страни, Комисията също се опита да определи подходяща държава аналог. Тя определи Япония като допълнителна потенциална държава аналог поради големия обем на нейното производство на скрепителни елементи от желязо или стомана, подобен на този на КНР.
(29)
Бяха изпратени искания за съдействие до известните производители в Индия, Япония, Малайзия (производители, за които е установено, че не извършват заобикаляне (8)), Тайван, Тайланд и САЩ. С виетнамските производители не беше установен контакт, тъй като Виетнам не се счита за държава с пазарна икономика. Беше предоставено съдействие от производителите износители в Индия и Малайзия, като в тези две държави бяха извършени посещения за проверка на място.
(30)
Беше установено, че едно от оказалите съдействие дружества в Индия не е производител, а търговско дружество, и че второто оказало съдействие индийско дружество е започнало дейността си едва след РПП. Поради това не беше възможно да се използват данните за продажбите и разходите от Индия. За двете оказали съдействие малайзийски дружества беше установено, че са производители износители с пълни данни от РПП. Поради това беше избрана Малайзия като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Малайзия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(32)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП. За вътрешните продажби на един от производителите беше установено, че са извършени при обичайни търговски условия за разлика от продажбите на втория производител.
(33)
По този начин нормалната стойност на първия производител бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП. Нормалната стойност на втория производител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(34)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни коментираха относно избора на държава аналог. Двете страни твърдят, че Япония не следва да бъде считана за потенциална държава аналог поради производството основно на високотехнологични продукти и свързаните с това високи разходи. Една от страните също така заяви, че Тайван следва да бъде избран за държава аналог поради големия брой производители, сравнимите разходи спрямо Китай и големия му износ за Европа и Северна Америка.
(35)
Комисията отбелязва, че изборът на държава аналог е направен след разглеждане на шест потенциални държави. Поискано е съдействие от всички тези държави. Оказано е съдействие единствено от Малайзия и Индия, като Тайван и Япония не са оказали съдействие. На основанията, посочени в съображение 30, беше избрана Малайзия.
2.2. Определяне на експортната цена
(36)
С оглед на липсата на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат).
2.3. Сравнение и корекции
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. С цел да се изрази експортната цена на равнище франко завода, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена. Средните цени според данните за вноса на Евростат, сравнени с нормалните стойности на държавата аналог, не показват съществуването на дъмпинг.
(39)
Въпреки това през РПП в Съюза бяха внесени само незначителни обеми (а именно 9 000 тона) скрепителни елементи от желязо или стомана (на стойност 23 млн. EUR) от КНР, които не включват тези, произведени от производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не са извършвали дъмпинг. Освен това, поради неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски износители, липсваше информация относно продуктовия асортимент на китайския износ и следователно сравнението с нормалната стойност на държавата аналог беше възможно единствено на базата на агрегиране.
(40)
Следователно въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, се счита, че това няма голямо значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно внесения продуктов асортимент, като се вземе предвид голямото разнообразие от произведените и предлагани скрепителни елементи от желязо или стомана.
(41)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни коментираха, че мерките следва да бъдат отменени, тъй като не е установен дъмпинг по време на РПП. Те счетоха, че въпреки малките обеми на износа от КНР липсата на установен дъмпинг е от съществено значение.
(42)
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент констатациите се основават на вероятността от повтаряне на дъмпинга, а не на установяването на съществуващ дъмпинг през РПП.
3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(43)
С оглед на гореизложеното в съображения 38-40 Комисията допълнително анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в КНР, експортната цена от КНР за други пазари, практиките на заобикаляне и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1. Производствен капацитет и свободен капацитет в КНР
(44)
Според изчисленията КНР е най-големият производител на скрепителни елементи от желязо или стомана в света. Съгласно данните на China Fastener Industry Association (9) (CFIA) производственият капацитет беше изчислен на 6,6 млн. тона през 2012 г. Предполага се, че капацитетът е бил използван на равнище 75 %, като това означава значителен свободен капацитет, сравним с общото потребление на Съюза.
(45)
Според данните на CFIA 40 %-50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана (2,5 млн. тона) са били изнесени през 2012 г. Очевидно е, че износът е важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. При тези обстоятелства китайският износ е бил с 40 % по-висок от общото потребление на Съюза през същия период.
3.2. Експортната цена на КНР за пазари на трети държави
(46)
Искането съдържа доказателства prima facie за китайските експортни цени за други пазари, включително САЩ и Тунис. Доказателствата се основават на цените, предоставени от промишлеността на Съюза. Установено е, че тези експортни цени са под нормалната стойност, както е определена по-горе. Освен това въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които доведоха до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно и съответно под нормалната стойност, както е определена по-горе.
(47)
Антидъмпинговите мерки спрямо скрепителните елементи от КНР бяха предприети в няколко трети държави (например Канада (10), Колумбия (11), Мексико (12), Южна Африка (13) и САЩ (14)). Тези мерки се отнасят до различни подкатегории от скрепителни елементи, включително разглеждания продукт. Антидъмпинговите мерки бяха счетени за допълнително доказателство за съществуването на дъмпинг спрямо пазарите на трети държави.
(48)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че производителите износители от КНР са продавали и понастоящем продават скрепителни елементи от желязо или стомана на трети държави, упоменати в съображения 46 и 47, на дъмпингови цени. Следователно Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно производителите износители от КНР да започнат да продават разглеждания продукт на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.3. Практики за заобикаляне на мерките
(49)
В резултат на разследване по повод заобикаляне на антидъмпинговите мерки (15) се стигна до заключението че заобикалянето на мерките, приложими за китайските скрепителни елементи, се извършва чрез Малайзия. Поради това мерките са разширени, за да включват Малайзия, с изключение на деветте малайзийски производители, за които е установено, че са производители, които действително не извършват заобикаляне, и са освободени от мерките. Практиките на заобикаляне показват, че извършващите дъмпинг износители се стремят да достигнат пазара на Съюза на дъмпингови цени, без да плащат съответните мита. Следователно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, съществува вероятност те да имат желание да насочат дъмпинговия внос направо към пазара на Съюза, без да прибягват до заобикаляне.
(50)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни заявиха, че по-ниските митнически ставки намаляват риска от заобикаляне. Страните също така твърдят, че специалните мерки, посочени в съображение 129, съгласно които се изисква китайските износители с индивидуални митнически ставки да представят фактури, са знак, че митническите ставки са твърде високи и насърчават заобикалянето.
(51)
Комисията отбелязва, че равнището на действащите митнически ставки не може да бъде променено в контекста на член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това специалните мерки за китайските износители следва да са насочени към потенциалния риск от заобикаляне сред китайските производители поради разликите в индивидуалните митнически ставки. В същото време, практиките за заобикаляне в Малайзия бяха анализирани като показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинга от страна на КНР по отношение на Съюза. Комисията счита, че тези два въпроса не са пряко свързани: изискването на фактури от китайските производители не променя констатацията, че практиките за заобикаляне в други страни са показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(52)
Практиките на заобикаляне през Малайзия показват, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители поради по-високите цени на този пазар. Съществуването на антидъмпингови мерки на другите експортни пазари допълнително увеличава привлекателността на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. По тази причина е разумно да се очаква, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочен към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %. Поради това се очаква, че ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, китайският износ, който в момента възлиза на 0,5 % от пазара на Съюза, значително ще нарасне, като така ще подбие цените на Съюза.
3.5. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(53)
Разследването показа, че износът на скрепителни елементи о от КНР за няколко трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени и че някои от тези трети държави са приели антидъмпингови мерки, приложими за китайските скрепителни елементи. Ценовото поведение на китайския износ на трети пазари показва вероятност от повторно възникване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(54)
Съществуването на практики за заобикаляне беше отчетено като допълнителен показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг.
(55)
Освен това привлекателността на пазара на Съюза и фактът, че другите пазари остават затворени в резултат на антидъмпингови мерки, показват, че съществува риск китайският износ да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(56)
В допълнение, свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в КНР е значителен в сравнение с потреблението в Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и за конкуриране с цените на производителите от Съюза, съществува голяма вероятност подобен износ да бъде извършен на дъмпингови цени поради свръхпроизводството на продукти, които ще трябва да намерят път до експортните пазари, а това представлява стимул за дъмпинг.
(57)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
Разследването установи, че сходният продукт е произведен от голям брой производители в Съюза, включително много малки и средни предприятия и няколко големи дружества. Производителите от Съюза, от чието име е подадено искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съдействаха в хода на разследването, с изключение на едно дружество, както е посочено в съображение 15. Известен брой други производители, които или поддържат, или се противопоставят на искането, осигуриха общи данни за обема на тяхното производство и продажби. Тъй като много производители в Съюза, основно малки предприятия, не оказаха съдействие при разследването, не беше възможно да се определят с точност общият обем на производството на Съюза и броят на производителите на основата на данни от отделни дружества.
(59)
Вследствие на това обемът на производството на Съюза беше изчислен, като беше използвана информацията, предоставена в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, въз основа на данните на Евростат за промишленото производство. Въз основа на горепосоченото беше изчислено, че общото производство на Съюза през РПП възлиза на около 1,2 млн. тона.
(60)
Освен това искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и информацията, събрана в хода на разследването, водят до извода, че през РПП 378 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(61)
Както е посочено в съображение 15 по-горе, осем производители/групи от производители от Съюза са били включени в извадката и са предоставили поисканата информация. Изчислено е, че включените в извадката дружества представляват около 24 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(62)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха установени, анализирани и проверени въз основа на данни, предоставени от промишлеността на Съюза. Микроикономическите показатели бяха установени въз основа на данните, събрани и проверени на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(63)
Макроикономическите показатели в следващите раздели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, складови наличности, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг. Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, разходите за производство, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и разходите за труд.
2. Потребление на съюза
(64)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, както и въз основа на оценката за неоказалите съдействие производители и данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по ТАРИК.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 3 %. През 2011 г. беше отбелязан значителен растеж, но потреблението на Съюза все още е далеч от нивата, регистрирани през разследвания период на първоначалното разследване, когато потреблението е било над 2,2 млн. тона.
Таблица 1
Потребление
2010
2011
2012
РПП
Потребление (в тонове)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Индекс (2010 = 100)
100
112
101
103
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат
3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от кнр
(66)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(67)
През разглеждания период за вноса на разглеждания продукт от КНС в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2010
2011
2012
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
11 108
9 628
6 839
8 214
Индекс (2010 = 100)
100
87
62
74
Пазарен дял (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Индекс (2010 = 100)
100
77
61
72
Източник: Евростат
(68)
Обемите на внос от КНР са намалели значително в сравнение с нивата, регистрирани по време на първоначалния разследван период (с над 98 %, ако сравняваме първоначалния РП с РПП). Поради това китайският пазарен дял също е намалял от 26 % през първоначалния РП на 0,5 % през РПП. В резултат на това официалният китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Данните, посочени в тази и следващата таблица, не съдържат обемите на износа на тримата китайски производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не извършват дъмпинг. За разглеждания период се счита, че обемът на техния износ възлиза средно на около 30 % от общия китайски износ на разглеждания продукт за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на китайския внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличила с 28 %. Въпреки това съществуват причини да се счита, че тази цена (която надвишава с над 250 % средната цена на китайския износ през първоначалния РП) не може да се приеме като значим показател поради твърде малките количества, които се внасят от Китай. В действителност, с оглед на високите антидъмпингови мита, малките обеми на износ и доказателствата, събрани от оказалите съдействие вносители, изглежда, че количествата, изнасяни от китайски производители през РПП, са се състояли от много малки поръчки и/или изключително специфични видове продукти, което е довело до по-високите цени.
Таблица 3
Средна цена на вноса от КНР
2010
2011
2012
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Индекс (2010 = 100)
100
109
159
128
Източник: Евростат
(70)
Тъй като нито един включен в извадката китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, както и с оглед на ограничената информация, предоставена от други китайски производители износители, подбиването на цените през РПП бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за мита.
(71)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РПП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза от 12 %. Въпреки това, поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, следва да се счита, че цените, регистрирани за китайския износ на разглеждания продукт през разглеждания период, са много по-високи, отколкото биха били при липсата на мерките. Поради това има основания да се счита, че ако мерките бъдат отменени, износът на разглеждания продукт от КНР ще продължава да оказва сериозен ценови натиск върху производителите от Съюза.
4. Внос от други трети държави, които не са обект на мерките
Таблица 4
Внос от други трети държави
2010
2011
2012
РПП
Тайван
Обем на вноса (в тонове)
266 795
351 067
323 405
319 326
Индекс (2010 = 100)
100
132
121
120
Цена (EUR/тон)
1 805
1 905
2 003
1 895
Индекс (2010 = 100)
100
106
111
105
Пазарен дял (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Индекс (2010 = 100)
100
117
120
117
Виетнам
Обем на вноса (в тонове)
41 981
59 270
57 704
74 764
Индекс (2010 = 100)
100
141
137
178
Цена (EUR/тон)
1 349
1 496
1 528
1 365
Индекс (2010 = 100)
100
111
113
101
Пазарен дял (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Индекс (2010 = 100)
100
126
136
174
Тайланд
Обем на вноса (в тонове)
27 232
59 979
50 226
45 759
Индекс (2010 = 100)
100
220
184
168
Цена (EUR/тон)
1 259
1 325
1 362
1 246
Индекс (2010 = 100)
100
105
108
99
Пазарен дял (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Индекс (2010 = 100)
100
196
183
164
Общо други трети страни (16)
Обем на вноса (в тонове)
228 589
202 362
165 618
165 659
Индекс (2009 = 100)
100
89
72
72
Цена (EUR/тон)
2 816
3 232
3 729
3 751
Индекс (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Пазарен дял (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Индекс (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Общо трети държави (16)
Обем на вноса (в тонове)
564 597
672 679
596 954
605 509
Индекс (2009 = 100)
100
119
106
107
Цена (EUR/тон)
2 154
2 217
2 382
2 288
Индекс (2009 = 100)
100
103
111
106
Пазарен дял (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Индекс (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза е показал тенденция за леко покачване, което следва тенденцията при потреблението. Пазарният дял на вноса на скрепителни елементи от желязо или стомана от всички трети държави се е задържал на относително стабилно ниво през разглеждания период, с размер около една трета от потреблението на Съюза.
(73)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се задържали като цяло на стабилно ниво и остават много под нивото на цените на промишлеността в Съюза. Независимо от това, цените на трети държави са значително по-високи от цените, регистрирани от страна на Китай в хода на първоначалното разследване. Поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, цените на китайските скрепителни елементи от желязо или стомана, внесени в Съюза през РПП, въпреки че са по-високи от средните цени на вноса от трети държави, не могат да се считат за представителни.
(74)
Ако третите държави се разгледат поотделно, става ясно, че понастоящем Тайван играе най-значителна роля като износител за пазара на Съюза. Обемът на неговия износ е нараснал с 20 % за разглеждания период и сам по себе си представлява почти половината от вноса на пазара на ЕС. Ако вземем предвид, че обемите на износа на Тайван през РПП са със 70 % по-високи, отколкото през първоначалния разследван период (въпреки факта, че потреблението през РПП е по-ниско), става ясно, че значителна част от износа от Китай е бил заменен от тайвански продукти. Въпреки това, следва да се отбележи, че обемите на вноса от Тайван през РПП представляват само половината от обемите, изнасяни от Китай през първоначалния разследван период, както и че средните тайвански цени през РПП са били почти двойни (+ 97,8 %) спрямо средните цени на китайския износ през същия период. Освен това се отбелязва, че китайските износители са продължили да продават на сходно ниски ценови равнища на европейските пазари, където не се прилагат антидъмпингови мерки, като например в Хърватия преди нейното присъединяване към ЕС.
(75)
Виетнам и Тайланд също могат да бъдат определени като държави, които са извлекли ползи от прекратяването на китайския износ, тъй като са регистрирали значително нарастване (в рамките на 70-80 %), въпреки че са започнали от много по-малки обеми.
(76)
Освен това следва да бъде взето предвид, че внесените продукти се считат за принадлежащи към по-стандартна продуктова гама в сравнение с продуктите на промишлеността на Съюза.
(77)
След окончателното оповестяване четири заинтересовани страни заявиха, че констатациите на Комисията относно частичната замяна на пазара на Съюза на китайския внос от внос от Тайван, Тайланд и Виетнам, следва да доведе до заключението, че продуктите, за които е вероятно да бъдат внесени от Китай, са стандартни и следователно не са в пряка конкуренция с по-високотехнологичните продукти на промишлеността на Съюза.
(78)
В отговор на това твърдение се отбелязва, че действително вносът от трети държави изглежда запълва пазарната ниша, изоставена от китайските износители, но този факт не означава, че няма вероятност бъдещият внос от Китай да причини вреда. На първо място, както е обяснено в по-големи подробности в съображение 115, промишлеността на Съюза се състои от производители, които произвеждат както стандартни, така и специални скрепителни елементи. Второ, съществуват показатели, че бъдещият внос от Китай също би се състоял от по-специални и високотехнологични продукти. Наличната информация относно плановете за развитие, като например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи (17), ясно показва, че китайският сектор предвижда разработването на по-разнообразни, сложни и високотехнологични продукти. Следователно горепосоченото твърдение трябва да бъде отхвърлено.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(80)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност,, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(81)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво. Припомня се, че търсенето на разглеждания продукт зависи в голяма степен от сектори като автомобилната и строителната промишленост, както и от други потребителски стоки. Въпреки леко нарастване през 2011 г. производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво през разглеждания период в унисон с бавно нарастващото търсене на европейската икономика.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Производство (в тонове)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Индекс (2010 = 100)
100
114
100
99
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(82)
През разглеждания период производственият капацитет също се е задържал на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през 2011 г. и РПП. Предвид факта, че производството се е задържало на стабилни нива за периода 2010-2013 г., използването на капацитета също се е задържало като цяло стабилно, с относителен максимум през 2011 г.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2010
2011
2012
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Индекс (2010 = 100)
100
101
99
101
Използване на капацитета (%)
48
54
48
47
Индекс (2010 = 100)
100
114
101
98
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти
2010
2011
2012
РПП
Обем (в тонове)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Индекс (2010 = 100)
100
113
102
103
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(83)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти следваше тенденцията на потребление и производство през периода 2010-2013 г., с лек растеж през разглеждания период, независимо от значителното нарастване за периода 2010-2011 г.
Таблица 8
Пазарен дял и растеж на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
67
66
66
66
Индекс (2010 = 100)
100
97
98
98
Източник: отговори на въпросника и Евростат
(84)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил стабилен (съгласно изчисления, при които са взети предвид продажбите на свързани страни) през разглеждания период, като е представлявал около две трети от пазара. Подобен резултат е в съответствие с намаленото потребление на Съюза в сравнение с първоначалния разследван период, от една страна, и с замяната на китайския внос от вноса от други източници, от друга.
в) Заетост и производителност
(85)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се е задържала като цяло на стабилно ниво. Лекото нарастване от 2011 г. съответства на по-голямото производство, регистрирано през същата година. Предвид факта, че и производителността е била по-висока през 2011 г., това показва, че промишлеността на Съюза е реагирала на по-голямото търсене частично чрез наемане на нова работна ръка и частично чрез увеличаване на производителността на вече наетите работници (извънреден труд). Когато обемите отново са намалели през следващите години, и двете тенденции са били прекратени, като са възстановени нивата от 2010 г.
Таблица 9
Заетост и производителност
2010
2011
2012
РПП
Брой наети лица
20 036
20 854
20 238
19 950
Индекс (2010 = 100)
100
104
101
100
Производителност (единица/наето лице)
60
66
60
60
Индекс (2010 = 100)
100
110
99
100
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(86)
Както е посочено в съображение 36 по-горе, поради липса на съдействие от страна на включените в извадката производители износители от КНР, дъмпинговите маржове за КНР не са изчислени с достатъчна точност и следователно се счита, че въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, това не е от голямо значение. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче беше забавено от застоя в търсенето в основните сектори надолу по веригата. Освен това следва да се отбележи, че сравнително стабилното състояние, регистрирано през разглеждания период, се вписва в контекста на защитата, осигурена с настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза се очаква да бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(87)
В периода 2010-2013 г. средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 8 %, след като са достигнали относителен максимум през 2012 г. Средната продажна цена като цяло покрива производствените разходи и гарантира малка печалба за промишлеността на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2010
2011
2012
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Индекс (2010 = 100)
100
107
111
108
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Индекс (2010 = 100)
100
111
116
109
Източник: отговори на въпросника
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2010
2011
2012
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
1,5
1,1
2,0
3,6
Паричен поток (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Инвестиции (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Индекс (2010 = 100)
100
121
79
81
Възвръщаемост на инвестициите (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Източник: отговори на въпросника
(89)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През разглеждания период маржът на печалба е останал много нисък, а за някои производители от Съюза е бил отрицателен. По-специално, следва да се отбележи, че през нито една от разглежданите години маржът на печалбата не е достигал равнището, регистрирано през първоначалния разследван период (4,4 %). Независимо от тенденцията за стабилност в продажбите и производството, както и значителния пазарен дял на промишлеността на Съюза, маржовете на печалбата са все още сравнително ниски за този сектор. По-специално, следва да се отбележи, че през 2011 г. маржът на печалбата е бил много нисък, въпреки че обемите на продажбите на промишлеността на Съюза са достигнали своя максимум за разглеждания период. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на Съюза, ако продължи застоят в икономиката. Също така следва да се отбележи, че маржът на печалбата за разглеждания период винаги е оставал под целевата печалба, посочена при първоначалния разследван период (5 %).
(90)
През целия разглеждан период паричният поток - способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си - е бил положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2012 г., след което е отбелязал значителен спад от 17 % през РПП. Това поражда опасения по отношение на способността на промишлеността на Съюза да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си.
(91)
През разглеждания период нивото на инвестициите се е запазило сравнително високо и стабилно, като достига своя максимум през 2011 г. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, следва тенденция, подобна на тази при маржа на печалбата. Следователно този показател също е достигнал максималното си ниво през РПП. Това следва да се разглежда като двусмислен сигнал, защото от една страна отразява най-високото ниво на марж на печалбата сред тези, регистрирани през разглеждания период, но от друга отразява ниските нива на инвестициите, което показва несигурността на промишлеността по отношение на икономическите перспективи пред сектора.
(92)
С оглед на горепосоченото може да се заключи, че, независимо от запазването на стабилността на финансовите резултати на производителите на Съюза през разглеждания период, те не са достигнали нивата на първоначалния разследван период, с изключение на инвестициите.
ж) Складови наличности
(93)
Нивото на складовите наличности в края на периода на оказалите съдействие производители е следвало плътно вече съществуващата тенденция при производството и продажбите, като се е запазило стабилно и е достигнало относителен максимум през 2011 г. Освен това и предвид факта, че производството на сходния продукт в Съюза е предимно по поръчка, равнището на складовите наличности не представлява особено значим показател.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2010
2011
2012
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
283 330
321 795
315 784
292 740
Индекс (2010 = 100)
100
114
111
103
Източник: отговори на въпросника
з) Разходи за труд
(94)
Средната заплата на наетите лица е отбелязала стабилно покачване с 4 % всяка година през разглеждания период. Този растеж обаче може да бъде обяснен с корекциите спрямо инфлацията, както и, в по-малка степен, с необходимостта от извънреден труд (както е отбелязано през 2011 г. в резултат на нарастването на производителността на наето лице).
Таблица 13
Разходи за труд
2010
2011
2012
РПП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Индекс (2010 = 100)
100
104
108
112
Източник: отговори на въпросника
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(95)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2009 г. вносът на продукти от КНР почти отсъства на пазара на Съюза. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне добро и стабилно ниво на производството, обема на продажбите и пазарния дял. В същото време рентабилността е под нивата, достигнати по време на първоначалния разследван период, както и под целевата печалба за сектора.
(96)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Предвид бавното нарастване на потреблението обаче, както и факта, че маржовете на печалбата остават под необходимото за дългосрочна жизнеспособност, състоянието на промишлеността на Съюза все още може да се счита за уязвимо.
(97)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни заявиха, че заключението на Комисията, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП, би трябвало да доведе до прекратяване на мерките. Комисията действително е установила липса на съществена вреда през РПП. Решението да се разширят мерките, обаче, не се основава на съществена вреда през РПП, а на констатации относно вероятността от повторно възникване на вреда в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(98)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския износ върху пазара на Съюза и върху промишлеността на Съюза.
(99)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на КНР. Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители анализът се основава на наличните факти, включително статистика (статистически данни на Евростат и Китай във връзка с търговската дейност), както и на документи относно сектора (например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, посочена в съображение 78 по-горе), предоставени в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
2. Потребление в Съюза
(100)
Както е посочено в съображения 64 и 65, потреблението на разглеждания продукт в Съюза като цяло е отбелязало стабилна тенденция през разглеждания период. В същото време потреблението през РПП е по-ниско с почти 20 % в сравнение с нивата от първоначалния разследван период преди кризата. Спадът в потреблението на разглеждания продукт се дължи на намаляващото производство в автомобилната и строителната промишленост в Съюза, както и в други сектори на потребителските стоки, които имат широка употреба на разглеждания продукт (електронните и домакинските уреди, мебели и др.). При тези обстоятелства се счита, че възобновяването на вноса на изключително ниски цени от Китай, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, ще окаже внезапно и драстично въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се този внос да подбие и със сигурност да окаже натиск към понижаване на цените на Съюза и да наруши конкуренцията на пазара. Вследствие на това е вероятно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, да възникне повторна вреда за промишлеността на Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на КНР
(101)
Както е описано в съображение 44, капацитетът на китайското производство на скрепителни елементи от желязо или стомана през 2012 г. възлиза на 6,6 млн. тона. Следва да се отбележи, че 2012 година се счита за тежка година за сектора на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана поради неблагоприятното въздействие на няколко икономически фактора (инфлацията, забавянето на китайската икономика и кризата в еврозоната). Тогава за първи път след 2000 г. капацитетът на китайското производство е отбелязал спад (от 6,8 млн. тона през 2011 г.).
(102)
Независимо от бъдещите сценарии (за стагнация или растеж), следва да се отбележи, че дори настоящият капацитет на китайското производство от 6,6-6,8 млн. тона е бил експлоатиран в рамките на 75 % през годините 2010-2012 г. Това означава свободен капацитет в Китай (1,6-1,7 млн. тона), който е изключително висок, при това точно в същата ниша като цялото потребление, регистрирано на пазара на Съюза през тези години.
(103)
През разглеждания период износът на скрепителни елементи от желязо или стомана от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 2,2-2,6 млн. тона, което съответства на 40-50 % от китайските продажби. Очевидно е, че износът представлява важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. Съгласно плановете за развитие, обявени от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи за сектора, очакваното нарастване на търсенето на вътрешния пазар вероятно ще доведе до спад в дела на износа в размер на 30-40 % от производството. Въпреки това, този спад следва да се разглежда спрямо общото нарастване на производствения капацитет, както е посочено в съображение 101, както и с оглед на факта, че този свободен капацитет съответства на размера на цялото потребление на Съюза. Освен това прогнозата на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи не включва времева рамка за намаляването на китайския дял на износа, нито конкретна индикация, че тази промяна вече трябва да е започнала. Вследствие на това, планът за развитие, обявен от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, следва да се счита за прекалено неясна и неопределена програма, особено на фона на евентуалното изтичане на срока на действие на мерките, което би оказало незабавно въздействие. Поради това, на този етап наличието на този план не може да окаже въздействие върху заключенията относно вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече.
(104)
Понастоящем китайското присъствие на пазара на Съюза е много ограничено и не надвишава 0,5 % от пазарния дял по отношение на обема. Независимо от това, пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители с оглед на по-високите цени на пазара на ЕС. Това може да се докаже чрез опитите на китайските производители износители да заобиколят антидъмпинговите мерки на ЕС. Както е посочено в съображение 3, това поведение вече е довело до разширяване на мерките върху китайския износ през Малайзия.
(105)
В допълнение, ориентираната към износа китайска промишленост е изправена пред все повече проблеми в намирането на канали към нейните обичайни износни пазари, тъй като все по-голяма част от тях неотдавна са наложили андтидъмпингови мерки върху износа на различни видове скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай, както се посочва в съображение 47.
(106)
По тази причина е разумно да се очаква, като следствие от привлекателността на пазара на пазара на Съюза с неговия размер и ценови равнища, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %.
(107)
В заключение, що се отнася до нивото на китайските експортни цени, се припомня, че при първоначалното разследване са установени много високи нива на дъмпингови маржове и маржове на вредата, изчислени въз основа на експортните цени на китайските износители. Въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които водят до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно. Освен това действията за търговска защита, предприети от трети държави срещу износа на китайски скрепителни елементи от желязо или стомана, потвърждават, че нелоялната ценова политика на китайските производители износители продължава и не е ограничена само до пазара на Съюза.
4. Заключение
(108)
Констатациите от разследването подчертаха няколко причини за загриженост, включително големия свободен капацитет на КНР, продължаването на дъмпинговите практики и практиките на подбиване на цените по целия свят, планираното развитие на производствения капацитет, продуктовата гама и сложността на продуктите в КНР, както и увеличаващите се пречки пред търговията на други основни пазари на трети държави. От друга страна, потреблението на Съюза е в застой от пет години поради слабото търсене в много сектори надолу по веригата. Това е довело до състояние на уязвимост на промишлеността на Съюза, което е характеризирано от известен свободен капацитет, ниски печалби и несигурност за бизнеса (както се вижда по-специално от намаляващите инвестиции). Съгласно този сценарий се счита, че отмяната на мерките по всяка вероятност би довела до рязко възобновяване на китайския дъмпингов внос, което от своя страна би отслабило позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар, по този начин отново причинявайки ѝ вреда.
(109)
Страните твърдят, че промишлеността на Съюза е удвоила печалбата си и паричния си поток в сравнение с 2010 г., следователно печалбата ѝ не може да бъде определена като ниска. Освен това се отбелязва, че промишлеността на Съюза няма нужда от допълнителни инвестиции, тъй като е правила значителни инвестиции в миналото.
(110)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е удвоила печалбата си, тя е останала по-ниска от печалбата през първоначалния разследван период (4,4 %) и целевата печалба от 5 %. Същото се отнася и до паричния поток, който е останал с 14 % под нивото от първоначалния разследван период. Освен това жизнеспособността на промишлеността на Съюза зависи от продължаващите инвестиции в съвременно оборудване и по-широка продуктова гама. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(111)
Ако мерките бъдат отменени при настоящото състояние на пазара, е много вероятно временното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза бързо да се промени към влошаване. Както е посочено по-горе, условията биха били изключително благоприятни за увеличаване на вноса от КНР на пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми. Това вероятно би попречило на положителното развитие на пазара на Съюза, наблюдавано през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима. Припомня се, че през разглеждания период по време на първоначалното разследване (1 януари 2003 г. - 30 септември 2007 г.), т.е. преди налагането на антидъмпинговите мерки, е трябвало промишлеността на Съюза да ограничи производството на някои сегменти, свързани с разглеждания продукт, поради масовия внос от Китай (18). Това е оказало значително отрицателно въздействие върху използването на капацитета и рентабилността.
(112)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да установи в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда въздействието на обема на китайския износ и връзката му с мерките. Заинтересованата страна твърди следното:
i)
вносът от други източници е заменил вноса от Китай; този внос се предлага на цени под тези на промишлеността на Съюза и въпреки това промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда,
ii)
намаляването на нивото на мерките след изпълнението на препоръките на СТО не е довело до увеличени обеми на вноса от Китай на пазара на Съюза,
iii)
вносът на други видове скрепителни елементи от Китай, които не са обект на антидъмпингови мерки, също е отбелязал значителен спад в обемите от 2009 г. насам, когато са били наложени първоначалните мерки,
iv)
с оглед на нарастващото търсене на вътрешния пазар в Китай, вероятността от бъдещо увеличение на китайския износ за Съюза е ограничена и
v)
пазарът на скрепителни елементи ще продължи да се разширява в Китай, както и търсенето на други азиатски пазари, което ще намали вероятността от значително увеличение на износа за ЕС.
(113)
В отговор на тези твърдения беше отбелязано следното:
i)
вероятността от вредоносно въздействие на китайския внос не може да се сравнява с въздействието на вноса от трети държави, като Тайван, Виетнам и Тайланд. Действително, както е посочено в съображение 74 по-горе, съществуват доказателства, съгласно които китайските износители са продължили продажбите си на хърватския пазар (преди присъединяването на тази държава към ЕС) на подобни средни цени като тези, регистрирани при първоначалното разследване. Поради това тези цени са много по-ниски от цените, докладвани от тези трети държави през РПП. Освен това, както е посочено в съображение 115 по-долу, промишлеността на Съюза продава значителни обеми както от стандартни, така и от специални продукти, поради което е вероятно китайският износ (който се състои от стандартни и специални продукти) да е в състояние да причини вреда, ако действащите мита бъдат прекратени;
ii)
с оглед на малкото намаляване на ставката на действащите мита след прилагането на препоръките на СТО, а именно от 85 % преди изменението на 74,1 % след това, не следва да се очаква значително увеличение на вноса от Китай;
iii)
твърдението за намаление на обемите на вноса на скрепителни елементи, които не са обект на мерките, не е подкрепено от наличните статистически данни. Действително, за периода 2009-2013 г. е поддържан стабилен месечен обем от 20-30 хил. тона, докато обемът на вноса на скрепителни елементи, които са обект на мерките, е спаднал незабавно през февруари 2009 г. от 60 хил. тона на месец до почти нулево равнище;
iv)
очакваната промяна на отношението на обемите на китайските вътрешни продажби спрямо експортните продажби, която ще отразява нарастването на вътрешното търсене в Китай, ще бъде неутрализирана от нарастването на общия китайски производствен капацитет и обемите на продажбите, както е посочено в съображение 101 и
v)
твърдението, че азиатското търсене на скрепителни елементи се увеличава се основава на неактуален източник, според който световното търсене на скрепителни елементи ще възлиза на 83 млрд. USD през 2016 г. Новите пазарни проучвания, публикувани от Fastener Industry News Inc. през декември 2014 г. (19), определят световното пазарно търсене на 81 млрд. USD през 2018 г., с което предвиждат по-малък растеж за по-дълъг период от време. Освен това нарастването на търсенето в Азиатско-тихоокеанския регион се съпътства от увеличаване на капацитета на няколко държави, различни от Китай (например Индонезия, Малайзия, Тайланд и Виетнам). Инсталирането на допълнителен капацитет за производство на скрепителни елементи среща сравнително ниски бариери за навлизане на пазара (по отношение на време, капитал и ноу-хау) и следователно предлагането може да реагира сравнително бързо на нарастващото търсене.
Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(114)
Същата заинтересована страна твърди, че в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда Комисията не е взела предвид факта, че продуктите от по-нисък клас, внасяни от Китай, не могат да оказват ценови натиск върху продуктите от висок клас, които се произвеждат основно от производители от Съюза.
(115)
В отговор на това твърдение следва да се припомни, че производството на Съюза обхваща пълната гама скрепителни елементи, като някои предприятия произвеждат конкретни видове (стандартни или специални), докато останалите предлагат пълната гама. По-специално, сред дружествата, включени в извадката, значителна част от продажбите се състои от стандартни скрепителни елементи, а за три от тях по-голямата част от продажбите през РПП обхваща стандартни продукти. Поради това, твърдението, че европейската промишленост би произвеждала само специални скрепителни елементи или скрепителни елементи от висок клас, вследствие на което би била защитена от вредоносното въздействие на вноса от Китай, е очевидно невярно, тъй като противоречи на доказателствата, събрани и проверени по време на разследването. Известно е също така, че китайският сектор на скрепителните елементи предвижда разработване на продукти от висок клас, както е посочено в съображение 78. Следователно е много вероятно и продуктовият асортимент на бъдещия китайски износ да се състои от пълната гама от продукти от нисък до висок клас, като ценовият натиск ще бъде усетен от цялата промишленост на Съюза и ще засегне използването на нейния производствен капацитет. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(116)
В заключение, две други заинтересовани страни заявиха, че в своя анализ Комисията погрешно е предположила, че цените на китайските продукти ще бъдат толкова ниски, колкото са били при първоначалното разследване. Според въпросните страни това не би било вярно, защото в Китай се наблюдавало значително увеличение на цените, основно в резултат на нарастването на разходите за суровини и труд, както и разработването на стандарти за качество на околната среда. Вследствие на това, всеки случай на подбиване на цените би бил по-незначителен и не би могъл да оправдае разширяването на мерките до такива високи равнища.
(117)
Без да се засяга фактът, че нивото на мерките не може да бъде променяно в контекста на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, а вътрешните цени и разходи в Китай са определени за ненадеждни при първоначалното разследване, тъй като китайските производители не са успели да придобият статут като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, следва да бъде отбелязано следното. Първо, липсата на съдействие от китайските производители не позволява на Комисията да провери техните разходи и промените, за които се твърди, че са настъпили в Китай. Въпросните заинтересовани страни не са предоставили никакви доказателства или обосновани факти в своите изявления. Второ, направена е препратка към ценовите нива в Хърватия преди присъединяването ѝ към Съюза, което ясно показва, че китайските износители са продължили да налагат цени, много сходни с тези, наблюдавани по време на първоначалното разследване (вж. съображение 74). Следователно твърдението по-горе трябваше да бъде отхвърлено.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(118)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(119)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(120)
В съображение 108 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на вносителите
(121)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Въпреки това само двама вносители оказаха съдействие при разследването и отговориха на въпросниците на Комисията. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. Също така нито един от двамата оказали съдействие вносители не е възразил срещу разширяването на настоящите антидъмпингови мерки, въпреки че те оспориха високите им нива. В това отношение се отбелязва, че разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки въз основа на член 11, параграф 2 от основния регламент не може да доведе до промени в нивото на мерките. С оглед на горепосоченото и при липсата на заинтересованост от страна на вносителите като цяло се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
(122)
След окончателното оповестяване две от заинтересованите страни, а именно две сдружения на разпространители на скрепителни елементи от Съюза, заявиха, че налагането на действащите мерки на такова високо ниво не е довело до възстановяване на лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а по-скоро е предотвратила навлизането на китайския внос на пазара на Съюза. Тези заинтересовани страни твърдят, че всяко разширяване на мерките би довело до допълнително стесняване на вариантите за международно снабдяване на разположение на ползвателите и вносителите на Съюза. В отговор на това твърдение се отбелязва на първо място, че антидъмпинговите мерки не се налагат с цел да се предотврати или блокира вноса от дадена държава, а основно за да се възстанови лоялната конкуренция на пазара. Нивото на действащите мита е резултат от изчисленията на дъмпинговите маржове и маржовете на вредата, които са установени въз основа на констатациите, направени по време на първоначалното разследване. Второ, Комисията изразява несъгласие с твърдението, че действащите мита ограничават предлагането на пазара на Съюза. Наличната статистика за вноса показва, че вносът от трети държави се е увеличил след въвеждането на мерките спрямо Китай. При разследването не бяха открити доказателства, които показват, че тези тенденции няма да продължат в бъдеще. Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(123)
Освен това едно от тези сдружения заяви, че въпреки че счита първоначалните мерки за не напълно подходящи и че те са причинили рязко и ненужно нарушение на пазара на скрепителни елементи, тяхното внезапно премахване в този момент би било също толкова дестабилизиращо, колкото първоначалното им налагане. Това показва, че разпространителите на скрепителни елементи са съумели да приспособят веригите си на доставка, като са взели предвид действащите мерки.
4. Интерес на ползвателите
(124)
Въпреки че ползвателите не оказаха съдействие, беше възможно да се определят становищата и позицията им въз основа на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза и от вносителите. Счита се, че ползвателите могат като начало да бъдат разделени в две категории: ползватели на висок клас продукти, които имат нужда от скрепителни елементи с много високо качество, и всички останали ползватели. Ползвателите на висок клас продукти обикновено намират необходимите им продукти от производителите на Съюза и от някои високо специализирани производители износители. От друга страна, категорията на всички останали ползватели (която може да включва и ползвателите на висок клас продукти, които имат нужда от по-евтини продукти за по-обикновените приложения) е категорията, която по принцип ползва китайски продукти. Тази категория ползватели обичайно се обслужва от вносители, а според становищата, събрани при посещенията на оказали съдействие вносители, тези ползватели в момента са достатъчно добре снабдени чрез вноса от други държави, включително Тайван, Тайланд и Виетнам. Въз основа на това категоризиране, както и като се вземе предвид, че нито един ползвател не е решил да се намеси в настоящото разследване, се заключава, че разширяването на мерките няма да наруши интересите на ползвателите, които изглежда са се адаптирали добре и без последствия към наличието на мерки спрямо скрепителните елементи от желязо и стомана от КНР.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(125)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(126)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(127)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от КНР, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012, следва да бъдат запазени.
(128)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху разглеждания продукт от КНР са разширени, за да обхванат и вноса на същия продукт, изпращан от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Антидъмпинговото мито, което се запазва върху вноса на разглеждания продукт, както е посочено съображение 3, следва да бъде разширено до вноса на скрепителни елементи от желязо и стомана от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Производителите износители, които бяха освободени от мерките, чието действие се разширява съгласно Регламент за изпълнение (ЕО) № 723/2011, следва да бъдат освободени от мерките, наложени по силата на този регламент.
(129)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки сред китайските износители, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(130)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, които към момента са класирани в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00 (кодове по ТАРИК 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 и 7318220098).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Дружества, изброени в приложение I
54,1
A928
Всички други дружества
74,1
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към „всички други дружества“, както е посочено в параграф 2, се разширява към вноса на същите скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия (кодове по ТАРИК 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 и 7318220095), с изключение на тези, произведени от дружествата, посочени по-долу:
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. За да се приложи изключението, предвидено за дружествата, изрично посочени в параграф 4 от настоящия член, трябва да се представи пред митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не се представи такава фактура, се прилага антидъмпинговото мито, наложено съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2015 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/519 AL COMISIEI
din 26 martie 2015
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 (2), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012 (3), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping inițiale”) la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (denumite în continuare „IFO”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”).
(2)
Măsurile, după modificarea prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, au luat forma unei taxe ad valorem stabilită, pentru un eșantion individual de producători-exportatori chinezi, la un nivel de la 0,0 % până la 69,7 %. În același timp, taxa antidumping pentru producătorii-exportatori chinezi cooperanți neincluși în eșantion a fost fixată la un nivel de 54,1 %, în timp ce taxa antidumping reziduală pentru producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat s-a ridicat la 74,1 % (aceste taxe fiind denumite în continuare „taxele în vigoare”).
(3)
Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 al Consiliului (4), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 693/2012 (5), măsurile inițiale au fost extinse la importurile de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea din urmă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 octombrie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă mai mult de 25 % din producția totală de IFO a Uniunii.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping
(6)
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 30 ianuarie 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(7)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2013 (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părți vizate de anchetă
(8)
Comisia a înștiințat oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(9)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(10)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de producători și importatori independenți din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(11)
Dintre cei 325 de producători chinezi cunoscuți, 24 au transmis un răspuns la chestionarul de eșantionare. Totuși, 13 dintre aceștia nu au raportat exporturi către UE, în timp în ancheta inițială s-a constatat că alți trei nu practicau dumpingul și prin urmare nu făceau obiectul măsurilor în vigoare. Cele opt societăți rămase au raportat 11 800 de tone de exporturi către UE, care, în conformitate cu Eurostat, corespund unei ponderi de 132 % din totalul importurilor chineze către UE efectuate pe parcursul PAR. S-a propus un eșantion compus din trei dintre cei mai mari exportatori. Cu toate acestea, una dintre societățile incluse în eșantion a susținut că a raportat în mod eronat exporturile sale către UE în formularul de eșantionare și că, de fapt, ar fi trebuit să raporteze zero exporturi.
(12)
În consecință, eșantionul a fost stabilit astfel încât să constea din trei dintre cei mai mari exportatori rămași. Toate cele trei societăți incluse în eșantion și-au retras cooperarea în diverse etape ale procedurii, alegând să nu răspundă la chestionar sau să respingă verificarea la fața locului. În consecință, s-au transmis adrese fiecăreia dintre cele trei societăți, prin care au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Nu s-a primit nicio reacție din partea acestor producători-exportatori.
(13)
Comisia a examinat situația celor patru producători-exportatori rămași care au răspuns la chestionarul de eșantionare. Exporturile lor către UE au fost atât de mici, și anume mai puțin de 1 % din exporturile totale, încât nu s-a considerat adecvată stabilirea unui nou eșantion și constatările bazate pe ancheta privind situația lor nu au fost considerate reprezentative. S-a considerat mai adecvat ca respectivele constatări ale anchetei să se bazeze pe o bază mai largă și mai reprezentativă, și anume pe faptele disponibile, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion. Cele patru societăți rămase au fost informate cu privire la intenția Comisiei de a folosi faptele disponibile.
(14)
Având în vedere cooperarea insuficientă, intenția Comisiei de a aplica articolul 18 a fost adusă și la cunoștința autorităților chineze. Comisia nu a primit niciun comentariu sau cerere în privința unei intervenții a consilierului-auditor cu privire la adresele respective transmise societăților și autorităților chineze.
(15)
În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 91 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 50 % din producția de IFO a Uniunii. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Eșantionul selectat consta inițial din nouă societăți/grupuri de societăți dintre cele mai reprezentative din Uniune, din perspectiva volumului, dimensiunii, mixului de tipuri de produse și amplasamentului geografic. Una dintre societățile incluse în eșantion și-a retras cooperarea și a ales să nu răspundă la chestionar. În consecință, Comisia a adus la cunoștința societății excluderea sa din eșantion, având în vedere lipsa sa de cooperare. Totuși, s-a considerat reprezentativ eșantionul redus la cele opt societăți/grupuri de societăți rămase, întrucât acesta acoperea 24 % din producția totală estimată de IFO a Uniunii pe parcursul PAR.
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a doi importatori din Uniune. Având în vedere numărul relativ limitat de societăți, nu a fost necesară eșantionarea.
(17)
În ceea ce privește utilizatorii, niciunul dintre aceștia nu s-a manifestat în cadrul termenului-limită prevăzut în avizul de deschidere sau ulterior, în timpul procedurii. Prin urmare, se consideră că niciun utilizator nu a cooperat în anchetă.
(18)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
S-au efectuat vizite la 11 societăți (cel puțin una dintre acestea aparținând fiecăruia dintre cele 8 grupuri de societăți incluse în eșantion). Acești producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor ar putea crea efecte adverse semnificative pentru activitățile lor comerciale. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În consecință, denumirile acestor societăți nu sunt menționate;
(b)
importatori din Uniune:
Adolf Würth GmbH & Co - Germania
Marcopol z o.o. - Polonia;
(c)
producători din țări cu economie de piață:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India.
5. Comunicarea informațiilor
(19)
Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale care au condus la concluziile prezentei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și au fost invitate să prezinte observații („comunicarea concluziilor definitive”). De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma comunicării informațiilor. Au fost primite observații din partea solicitantului, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, din partea a doi importatori/producători din Uniune și a producătorului chinez asociat acestora, precum și de la două asociații de distribuitori din Uniune. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, cu excepția celor din oțel inoxidabil, precum șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul de maximum 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00.
2. Produsul similar
(21)
S-a constatat că produsul în cauză și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate în Uniune de către industria din Uniune, precum și elementele de fixare din fier sau oțel produse și comercializate pe piața internă din Malaysia (denumită în continuare „țara analogă”) au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice și aceleași utilizări de bază cu cele ale elementelor de fixare din fier sau oțel produse în RPC și vândute la export către Uniune. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(22)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.
1. Observații preliminare
(23)
Astfel cum se menționează în considerentele 11-14 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi selectați pentru a face parte din eșantion nu au cooperat la anchetă. Astfel, în absența unei cooperări suficiente din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe faptele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(24)
Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (datele Eurostat și datele chineze privind exporturile), precum și alte informații aflate la dispoziția publicului (precum declarația din partea Asociației pentru Industria de Elemente de Fixare din China).
(25)
Absența cooperării a afectat comparația între valoarea normală și prețul de export prin faptul că nu s-a cunoscut gama exactă de produse exportate de producătorii chinezi către Uniune.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Selectarea țării analoge și calcularea valorii normale
(26)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la propunerea sa de a utiliza India ca țară terță cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. India a fost aleasă ca țară analogă în cadrul anchetei inițiale.
(27)
În plus față de India, solicitantul a propus SUA ca țară analogă posibilă. Alte părți interesate au exprimat rezerve cu privire la propunerea Indiei și au propus Malaysia, Taiwan, Thailanda și Vietnam ca țări analoge alternative.
(28)
Suplimentar la propunerile făcute de părțile interesate, însăși Comisia a căutat să identifice o țară analogă adecvată. Aceasta a identificat Japonia ca țară analogă posibilă suplimentară datorită volumului mare al producției sale de elemente de fixare similar cu cel al RPC.
(29)
S-au transmis solicitări de cooperare producătorilor cunoscuți din India, Japonia, Malaysia [producători despre care se cunoaște faptul că nu au eludat (8)], Taiwan, Thailanda și SUA. Producătorii din Vietnam nu au fost contactați, întrucât Vietnam nu este considerată o țară cu economie de piață. S-a beneficiat de cooperare din partea producătorilor-exportatori din India și Malaysia și s-au efectuat vizite de verificare în aceste două țări.
(30)
S-a constatat că una dintre societățile cooperante din India nu era producător, ci o societate comercială și că cea de a doua societate indiană cooperantă își începuse activitatea ulterior PAR. Prin urmare, nu s-au putut folosi datele privind vânzările și costurile provenite din India. S-a constatat că cele două societăți malaysiene cooperante sunt producători-exportatori, având date complete disponibile din PAR. În consecință, Malaysia a fost selectată drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din Malaysia a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.
(32)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul PAR. S-a constat că vânzările interne ale unuia dintre producători s-au efectuat în cursul obișnuit al activității comerciale, în timp ce vânzările celui de al doilea producător nu s-au efectuat astfel.
(33)
Astfel, valoarea normală pentru primul producător a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor de vânzare profitabile ale vânzărilor efectuate pe piața internă în cursul PAR. Valoarea normală pentru al doilea producător s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(34)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge. Cele două părți au afirmat că Japonia nu ar fi trebuit să fie considerată țară potențial analogă, având în vedere accentul pus în Japonia pe produsele de calitate superioară, precum și costurile ridicate din țara respectivă. Una dintre aceste părți a afirmat, de asemenea, că Taiwan ar fi trebuit să fie selectată ca țară analogă, având în vedere numărul său mare de producători, costurile comparabile cu cele ale Chinei și numărul mare de exporturi către Europa și America de Nord.
(35)
Comisia precizează că alegerea țării analoge a avut loc în urma examinării unui număr de șase țări potențial analoge. A fost solicitată cooperarea din partea tuturor acestor țări. Doar Malaysia și India au acceptat să coopereze; Taiwan și Japonia nu au acceptat să coopereze. Din motivele explicate în considerentul 30, s-a decis alegerea Malaysiei.
2.2. Determinarea prețului de export
(36)
Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și, prin urmare, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în acest scop au fost utilizate surse statistice (Eurostat).
2.3. Comparație și ajustări
(37)
Comparația între valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește prețul de export au fost luate în considerare, atunci când a fost necesar, anumite diferențe, sub formă de ajustări. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF pe baza datelor Eurostat privind costurile de transport, cu asigurările, de manipulare și de credit.
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(38)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export. Prețurile de import medii Eurostat comparate cu valorile normale ale țării analoge nu au indicat existența dumpingului.
(39)
Cu toate acestea, în cursul PAR s-au importat din RPC către Uniune doar volume neglijabile de IFO, și anume 9 000 de tone (în valoare de 23 milioane EUR), în afara IFO produse de producătorii-exportatori despre care s-a constatat în ancheta inițială că nu au recurs la dumping. În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi incluși în eșantion, nu au existat informații disponibile cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală a țării analoge s-a putut efectua numai pe bază agregată.
(40)
Prin urmare, constatarea privind nerecurgerea la dumping în cursul PAR se consideră că are o relevanță limitată din cauza cantităților reduse importate și absenței informațiilor privitoare la gama de produse importată, dată fiind varietatea mare a elementelor de fixare produse și comercializate.
(41)
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au afirmat că măsurile ar trebui abrogate, întrucât nu s-au constatat cazuri de dumping în cursul PAR. Părțile respective au considerat că, în pofida volumului mic de exporturi din RPC, constatarea inexistenței dumpingului este de o relevanță semnificativă.
(42)
Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, constatările se bazează pe probabilitatea reapariției dumpingului și nu pe o constatare privind existența dumpingului în cursul PAR.
3. Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului
(43)
Având în vedere cele menționate în considerentele 38-40 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețul de export din RPC către alte piețe, practicile de eludare a măsurilor și atractivitatea pieței Uniunii.
3.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a RPC
(44)
RPC este estimată a fi cel mai mare producător de IFO la nivel mondial. În conformitate cu datele deținute de Asociația pentru Industria de Elemente de Fixare din China (9) (China Fastener Industry Association - denumită în continuare „CFIA”), s-a estimat că, în 2012, capacitatea de producție a fost de 6,6 milioane de tone. S-a estimat că această capacitate a fost utilizată în proporție de 75 %, lăsându-se astfel o capacitate neutilizată semnificativă, comparabilă cu consumul total la nivelul Uniunii.
(45)
CFIA a mai estimat că în 2012, 40-50 % din producția de IFO (2,5 milioane de tone) a fost exportată. Este clar că exportul este o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. Exporturile chineze au fost deci cu peste 40 % mai mari decât consumul total al Uniunii din aceeași perioadă.
3.2. Prețul de export din RPC către piețele țărilor terțe
(46)
Solicitarea conține elemente de probă prima facie despre prețurile de export chineze către alte piețe cum ar fi SUA și Tunisia. Elementele de probă s-au bazat pe cotațiile de preț obținute de industria din Uniune. S-a constat că aceste prețuri de export sunt sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus. Mai mult, pe baza prețurilor de export chineze către Croația pentru anul 2012 și primul trimestrul din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămân relativ similare și, deci, sub valoarea normală, astfel cum a fost stabilită mai sus.
(47)
Măsuri antidumping referitoare la elementele de fixare din RPC au fost adoptate în mai multe țări terțe [de exemplu, Canada (10), Columbia (11), Mexic (12), Africa de Sud (13) și SUA (14)]. Aceste măsuri vizează diverse subcategorii de elemente de fixare, inclusiv produsul în cauză. S-a considerat că aceste măsuri constituie în continuare o indicație a existenței dumpingului față de piețele din țările terțe.
(48)
Având în vedere aceste considerații, Comisia concluzionează că producătorii-exportatori din RPC au comercializat și comercializează în prezent IFO la prețuri de dumping în țările terțe menționate în considerentele 46 și 47. Prin urmare, Comisia consideră că este probabil ca, dacă măsurile actuale ar fi abrogate, producătorii-exportatori din RPC să vândă produsul în cauză și către piața Uniunii la prețuri de dumping.
3.3. Practici de eludare
(49)
O anchetă privind eludarea (15) concluzionase că eludarea măsurilor aplicabile elementelor de fixare din China se desfășura prin intermediul Malaysiei. Ca atare, măsurile s-au extins asupra Malaysiei, cu excepția a nouă producători malaysieni care s-a constatat că sunt cu adevărat producători care nu au eludat și care au fost exceptați de la aplicarea măsurilor. Practicile de eludare indică faptul că exportatorii care recurg la dumping sunt dornici să ajungă pe piața Uniunii la prețuri de dumping fără a trebui să plătească taxe. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor, este probabil ca acești exportatori să fie dornici să dirijeze importuri la prețuri de dumping direct către piața Uniunii, fără a fi necesar să recurgă la eludare.
(50)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate au afirmat că scăderea taxei ar reduce riscul de eludare. Părțile au susținut, de asemenea, că măsurile speciale explicate în considerentul 129, care impun exportatorilor chinezi ce beneficiază de niveluri individuale ale taxei să prezinte facturile, ar fi un semn că nivelurile taxelor sunt prea ridicate și ar încuraja eludarea.
(51)
Comisia precizează că nivelul taxelor în vigoare nu poate fi schimbat în contextul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, măsurile speciale pentru exportatorii chinezi sunt menite să vizeze potențialul risc de eludare în rândul producătorilor chinezi, datorat diferențelor existente în privința nivelurilor individuale ale taxei. În schimb, practicile de eludare prin intermediul Malaysiei au fost analizate ca un indicator al probabilității de reapariție a dumpingului de către RPC la adresa Uniunii. Comisia consideră că cele două aspecte nu sunt legate în mod direct: cerința ca producătorii chinezi să prezinte facturile nu afectează concluzia potrivit căreia practicile de eludare prin intermediul altor țări sunt un indiciu al probabilității de reapariție a dumpingului, în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.
3.4. Atractivitatea pieței Uniunii
(52)
Practicile de eludare prin intermediul Malaysiei arată că piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi, datorită prețurilor mai mari de pe piața Uniunii. Existența măsurilor antidumping pe alte piețe de export va spori și mai mult atractivitatea pieței Uniunii, dacă măsurile vor fi abrogate. Astfel, se poate aștepta în mod rezonabil ca o parte substanțială a exporturilor chineze actuale să fie redirecționată către Uniune dacă măsurile ar fi abrogate. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %. În consecință, dacă măsurile expiră, este de așteptat ca exporturile chineze care dețin în prezent 0,5 % din piața Uniunii să crească în mod semnificativ prin subcotare față de prețurile Uniunii.
3.5. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a dumpingului
(53)
Ancheta a arătat că exporturile de elemente de fixare din RPC către mai multe țări terțe s-au făcut la prețuri de dumping și că unele dintre aceste țări terțe au adoptat măsuri antidumping aplicabile elementelor de fixare chineze. Comportamentul în materie de prețuri al exporturilor chineze pe piețele terțe indică probabilitatea de reapariție a dumpingului față de piața Uniunii, dacă se permite expirarea măsurilor.
(54)
S-a considerat că existența practicilor de eludare este o indicație suplimentară privind probabilitatea de reapariție a dumpingului.
(55)
În plus, atractivitatea pieței Uniunii și faptul că alte piețe rămân închise din cauza măsurilor antidumping, indică faptul că există riscul ca exporturile chineze să fie redirijate către piața Uniunii dacă se permite expirarea măsurilor.
(56)
În plus, gradul de neutilizare a capacității de producție a produsului în cauză din RPC este semnificativ în comparație cu consumul Uniunii în cursul PAR. Dacă această capacitate s-ar utiliza pentru export către Uniune și pentru a face concurență producătorilor din Uniune în privința prețurilor, atunci există o probabilitate mare ca aceste exporturi să se facă la prețuri de dumping din cauza producției în exces care ar avea nevoie să găsească un canal către piețele de export, ceea ce oferă un stimulent pentru dumping.
(57)
Având în vedere cele de mai sus, există probabilitatea ca, în cazul în care măsurile ar expira, dumpingul să reapară.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(58)
Ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare de producători din Uniune, printre care numeroase întreprinderi mici și mijlocii și câteva societăți mai mari. Producătorii din Uniune în numele cărora s-a depus cererea de efectuare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor au cooperat la anchetă, cu excepția unei societăți, astfel cum se menționează în considerentul 15. Mai mulți alți producători, susținători sau opozanți ai cererii, au furnizat date generale privind volumul producției și vânzărilor lor. Din moment ce mulți producători din cadrul Uniunii, majoritatea întreprinderi mici, nu au cooperat la anchetă, nu s-a putut defini cu precizie volumul total al producției din cadrul Uniunii și numărul de producători pe baza datelor obținute de la fiecare societate în parte.
(59)
În consecință, volumul producției din Uniune a fost estimat prin utilizarea informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor pe baza datelor Eurostat privind producția industrială. În baza celor menționate mai sus, se estimează că producția totală a Uniunii în cursul PAR este de circa 1,2 milioane de tone.
(60)
În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și informațiile colectate în timpul anchetei permit estimarea conform căreia în cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de 378 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(61)
Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, opt producători/grupuri de producători din Uniune au fost incluși în eșantion și au furnizat informațiile solicitate. Se estimează că societățile din eșantion reprezintă aproximativ 24 % din producția totală a Uniunii, iar situația lor este considerată reprezentativă pentru industria din Uniune.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observații preliminare
(62)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată s-au stabilit, analizat și verificat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(63)
În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul la nivelul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, având o estimare privind producătorii necooperanți, și a datelor Eurostat referitoare la importuri, la nivel de cod TARIC.
(65)
În perioada examinată, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 3 %. În 2011 s-a înregistrat o creștere semnificativă, dar consumul la nivelul Uniunii este încă departe de nivelurile înregistrate în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale când acesta era mai mare de 2,2 milioane de tone.
Tabelul 1
Consumul
2010
2011
2012
PAR
Consumul (tone)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indice (2010 = 100)
100
112
101
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Eurostat.
3. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(66)
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(a) Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(67)
S-a constatat că, în perioada examinată, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au crescut, în ceea ce privește volumul și cota de piață, după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul și cota de piață a importurilor vizate
2010
2011
2012
PAR
RPC
Volumul importurilor (în tone)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indice (2010 = 100)
100
87
62
74
Cota de piață (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indice (2010 = 100)
100
77
61
72
Sursa: Eurostat.
(68)
Volumele importurilor din RPC au scăzut în mod considerabil (cu peste 98 % dacă se compară nivelul din cursul PA inițiale cu cel din cursul PAR) față de nivelurile înregistrate în perioada vizată de ancheta inițială. În consecință, cota de piață a RPC a scăzut, de asemenea, de la 26 % în cursul PA până la 0,5 % în cursul PAR. Prin urmare, exporturile chineze oficiale aproape au încetat să existe pe piața Uniunii. Datele raportate în prezentul tabel și în următorul tabel nu conțin volumele de exporturi ale celor trei producători-exportatori chinezi cu privire la care ancheta inițială a constat că nu practică dumping. Volumul exportului lor din timpul perioadei examinate reprezintă, în medie, circa 30 % din exporturile totale chineze de produs în cauză către Uniune.
(b) Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor
(69)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor chineze. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import din RPC a crescut cu 28 %. Cu toate acestea, există motive să credem că acest preț (care este cu peste 250 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze în cursul PA inițiale) nu ar putea fi considerat un indicator reprezentativ din cauza cantităților foarte mici care se importă din China. Într-adevăr, se pare că, luând în considerare taxele antidumping mari, volumele de importuri scăzute și elementele de probă colectate de la importatorii cooperanți, cantitățile exportate de producătorii chinezi în cursul PAR ar consta din comenzi foarte mici și/sau tipuri foarte specifice de produse care conduc, prin urmare, la prețuri mai mari.
Tabelul 3
Prețul mediu al importurilor din RPC
2010
2011
2012
PAR
RPC
Preț mediu (EUR/tonă)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indice (2010 = 100)
100
109
159
128
Sursa: Eurostat.
(70)
Întrucât niciun producător-exportator chinez inclus în eșantion nu a cooperat la ancheta de reexaminare și în lumina numărului limitat de informații puse la dispoziție de producătorii-exportatori chinezi, subcotarea prețurilor în cursul PAR a fost determinată prin compararea prețurilor medii ponderate practicate de producătorii din Uniune față de clienți independenți de pe piața Uniunii, pe bază franco fabrică, cu prețurile de export medii ale exporturilor chineze, stabilite pe baza nivelului CIF obținut de la Eurostat și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.
(71)
Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul PAR, marja medie ponderată de subcotare pe piața Uniunii a fost de 12 %. Cu toate acestea, din motivele explicate în considerentul 69 de mai sus, ar trebui să se ia în considerare faptul că prețurile înregistrate la exporturile chineze ale produsului în cauză în perioada examinării sunt mult mai mari decât ar fi fost în absența măsurilor. Pe această bază, există motive de a crede că, în cazul în care măsurile s-ar abroga, exporturile produsului în cauză din RPC ar fi încă susceptibile să exercite o presiune în materie de prețuri serioasă asupra producătorilor din Uniune.
4. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe
2010
2011
2012
PAR
Taiwan
Volumul importurilor (în tone)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indice (2010 = 100)
100
132
121
120
Preț (EUR/tonă)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indice (2010 = 100)
100
106
111
105
Cota de piață (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indice (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Volumul importurilor (în tone)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indice (2010 = 100)
100
141
137
178
Preț (EUR/tonă)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indice (2010 = 100)
100
111
113
101
Cota de piață (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indice (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailanda
Volumul importurilor (în tone)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indice (2010 = 100)
100
220
184
168
Preț (EUR/tonă)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indice (2010 = 100)
100
105
108
99
Cota de piață (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indice (2010 = 100)
100
196
183
164
Total alte țări terțe (16)
Volumul importurilor (în tone)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indice (2009 = 100)
100
89
72
72
Preț (EUR/tonă)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indice (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Cota de piață (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indice (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Total țări terțe (16)
Volumul importurilor (în tone)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indice (2009 = 100)
100
119
106
107
Preț (EUR/tonă)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indice (2009 = 100)
100
103
111
106
Cota de piață (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Volumele importurilor din țări terțe pe piața din Uniune au prezentat o tendință de ușoară creștere în timpul perioadei examinate care a urmat tendința în materie de consum. Cota de piață a tuturor importurilor de IFO din țări terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, fiind de aproximativ o treime din consumul la nivelul Uniunii.
(73)
Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au rămas, în general, stabile în cursul perioadei examinate și sub nivelul prețurilor practicate de industria din Uniune. În pofida acestui lucru, prețurile practicate de țările terțe sunt semnificativ mai mari decât prețurile practicate de China în cursul anchetei inițiale. Din motivele detaliate în considerentul 69 de mai sus, prețurile pentru IFO chineze importate de Uniune în cursul PAR, deși mai mari decât prețurile medii ale importurilor din țări terțe, nu pot fi considerate reprezentative.
(74)
Dacă se examinează, în mod individual, fiecare țară terță, este clar faptul că Taiwanul este, în prezent, cel mai important actor străin pe piața Uniunii. Volumele exporturilor sale au crescut cu 20 % pe parcursul perioadei examinate și această țară deține singură aproape jumătate din importurile pe piața UE. Dacă luăm în calcul că volumele sale de exporturi în cursul PAR sunt mai mari cu 70 % decât cele din cursul perioadei examinate în ancheta inițială (și aceasta în pofida faptului că, în cursul PAR, consumul este mai mic), este clar că o parte importantă a exporturilor din China a fost înlocuită cu produsele din Taiwan. Cu toate acestea, ar trebui reținut faptul că volumele importurilor din Taiwan au reprezentat în cursul PAR doar jumătate din volumele exportate de China în cursul PA inițiale, precum și faptul că prețurile medii practicate de Taiwan în cursul PAR au fost aproape duble (+ 97,8 %) față de prețurile medii ale exporturilor din China efectuate în cursul PA inițiale. Mai mult, se precizează că exportatorii chinezi au continuat să vândă la prețuri aproximativ la fel de scăzute către piețele din Europa pe care nu au fost aplicate măsuri antidumping, precum Croația înainte de aderarea acesteia la UE.
(75)
Mai mult, Vietnam și Taiwan ar putea fi identificate și ca țări care au beneficiat de pe urma dispariției exporturilor chineze, întrucât ele au înregistrat creșteri semnificative (care se situează între 70-80 %), deși au început de la volume mult mai mici.
(76)
În plus, ar trebui luat în considerare faptul că produsele importate sunt raportate ca având o gamă mai axată pe produse standard decât cele produse de industria din Uniune.
(77)
În urma comunicării concluziilor definitive, patru părți interesate au afirmat că concluziile Comisiei privind înlocuirea parțială pe piața Uniunii a importurilor din RPC cu importurile din Taiwan, Thailanda și Vietnam ar trebui să conducă la concluzia că produsele care sunt susceptibile de a fi importate din China sunt standard și, prin urmare, nu vor intra în concurență directă cu produsele mai sofisticate fabricate de industria Uniunii.
(78)
Ca răspuns la această afirmație, se precizează că, deși importurile din țări terțe par, într-adevăr, să compenseze cota de piață abandonată de exportatorii chinezi, acest fapt nu înseamnă că nu ar fi probabil ca importurile viitoare din China să cauzeze un prejudiciu. În primul rând, astfel cum s-a explicat mai amănunțit în considerentul 115, industria din Uniune este reprezentată de producători care fabrică atât elementele de fixare standard, cât și elementele de fixare speciale. În al doilea rând, există indicii conform cărora exporturile viitoare din China ar cuprinde, de asemenea, produse mai specializate și produse de vârf. Informațiile disponibile cu privire la planurile de dezvoltare, conform discursului președintelui Asociației producătorilor chinezi de elemente de fixare („CFIA”) (17), indică în mod clar că sectorul elementelor de fixare din China are în vedere dezvoltarea de produse mai variate, complexe și de produse de vârf. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
5. Situația economică a industriei din Uniune
(79)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.
(80)
În scopul analizei prejudiciului, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costul forței de muncă.
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(81)
Producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă în cursul perioadei examinate. Se reamintește că cererea pentru produsul în cauză depinde mult de sectoare precum industria auto și industria construcțiilor, precum și de alte industrii de bunuri de consum. Într-adevăr, în pofida unei mici creșteri în cursul anului 2011, producția industriei din Uniune a rămas, în general, stabilă pe parcursul perioadei examinate, în conformitate cu cererea în creștere lentă din economia europeană.
Tabelul 5
Producția totală a industriei din Uniune
2010
2011
2012
PAR
Producția (tone)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indice (2010 = 100)
100
114
100
99
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(82)
Capacitatea de producție a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în 2011 și în cursul PAR. În conformitate cu faptul că producția a rămas stabilă în perioada 2010-2013, gradul de utilizare a capacității de producție a rămas în mare măsură stabil, cu un maxim relativ în 2011.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Capacitatea de producție (tone)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indice (2010 = 100)
100
101
99
101
Gradul de utilizare a capacității (%)
48
54
48
47
Indice (2010 = 100)
100
114
101
98
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
Tabelul 7
Vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți
2010
2011
2012
PAR
Volum (tone)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indice (2010 = 100)
100
113
102
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(83)
Volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața din Uniune către clienți independenți a urmat tendința în materie de producție și consum în anii 2010-2013, cu o creștere ușoară pe parcursul perioadei examinate, în pofida creșterii semnificative din perioada 2010-2011.
Tabelul 8
Cota de piață și creșterea industriei din Uniune
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
67
66
66
66
Indice (2010 = 100)
100
97
98
98
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat.
(84)
Cota de piață a industriei din Uniune (care este calculată luând în considerare și vânzările către părți afiliate) pe parcursul perioadei examinate a fost stabilă, reprezentând circa două treimi din piață. Un astfel de rezultat este conform cu scăderea înregistrată de consumul Uniunii comparativ cu perioada examinată în ancheta inițială, pe de o parte, și cu înlocuirea importurilor chineze de importurile din alte surse, pe de altă parte.
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(85)
Nivelul de ocupare a forței muncă în industria din Uniune în legătură cu produsul în cauză a rămas, în general, stabil în perioada examinată. Creșterea mică înregistrată în 2011 este în conformitate cu producția mai mare înregistrată în cursul aceluiași an. Dat fiind că și productivitatea este mai mare în cursul anului 2011, acest lucru indică faptul că industria din Uniune a răspuns cererii mai mari parțial prin noi recrutări și parțial prin creșterea timpului lucrat înregistrat de angajații existenți (ore suplimentare). Atunci când volumele au scăzut din nou în următorii ani, ambele efecte au dispărut și situația a revenit la nivelul din 2010.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Număr de angajați
20 036
20 854
20 238
19 950
Indice (2010 = 100)
100
104
101
100
Productivitate (unitate/angajat)
60
66
60
60
Indice (2010 = 100)
100
110
99
100
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare.
(d) Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(86)
Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, datorită absenței cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, marjele de dumping pentru RPC nu au putut fi calculate cu o precizie suficientă și, prin urmare, constatarea că nu a existat dumping pe parcursul PAR se consideră a avea o relevanță limitată. Analiza indicatorilor de prejudiciu a dovedit că industria se redresează de pe urma practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, recuperarea a fost încetinită de cererea stagnantă pentru sectoarele principale din aval. În plus, ar trebui subliniat faptul că starea relativ stabilă care se înregistrează în perioada examinată are loc sub incidența protecției prin măsurile antidumping actuale. În caz de abrogare a măsurilor, se așteaptă ca impactul importurilor la prețuri de dumping din RPC asupra industriei din Uniune să fie semnificativ.
(e) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costurile unitare de producție
(87)
Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienții independenți din Uniune au crescut cu 8 % în anii 2010-2013, după ce au atins un vârf relativ în 2012. Prețul de vânzare mediu poate, în general, să acopere costurile de producție și să asigure un mic profit pentru industria din Uniune.
Tabelul 10
Prețurile de vânzare și costurile
2010
2011
2012
PAR
Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți independenți (EUR/tonă)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indice (2010 = 100)
100
107
111
108
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indice (2010 = 100)
100
111
116
109
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(f) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(88)
În cursul perioadei examinate, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din cifra de afaceri a vânzărilor)
1,5
1,1
2,0
3,6
Fluxul de lichidități (în EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investițiile (în EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indice (2010 = 100)
100
121
79
81
Randamentul investițiilor (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(89)
Rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți independenți din Uniune, ca procent din cifra de afaceri relevantă. Pe întreaga perioadă examinată, marja de profit a rămas scăzută și pentru unii producători din Uniune a fost și negativă; în special, trebuie remarcat că marja de profit nu a atins nivelul înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială în niciunul dintre anii examinați (4,4 %). În pofida tendinței stabile în materie de producție și vânzări și a unei cote de piață importante a industriei din Uniune, marjele de profit sunt în continuare relativ scăzute pentru această industrie. În special, ar trebui remarcat că în 2011, marja de profit era foarte redusă în pofida faptului că volumele de vânzări ale industriei din Uniune au atins cel mai înalt nivel al lor în cursul perioadei examinate. Acest aspect dă naștere unor preocupări privind evoluția viitoare a marjelor de profit realizate de industria din Uniune, dacă situația economică continuă să se fie stagnantă. Ar trebui, de asemenea, remarcat faptul că marja de profit din cursul perioadei examinate a rămas mereu sub nivelul-țintă al profitului indicat în ancheta inițială (5 %).
(90)
Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a își autofinanța activitățile, a fost pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, indicatorul respectiv s-a îmbunătățit abia în 2012 și a înregistrat o scădere semnificativă, de 17 %, în cursul PAR. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale în contextul economic actual.
(91)
Nivelul investițiilor rămâne relativ ridicat și stabil pe parcursul perioadei examinate, atingând nivelul cel mai ridicat în 2011. Randamentul investițiilor, exprimat ca profit sub formă de procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, urmează o tendință similară cu aceea a marjei de profit. Prin urmare, și acest indicator atinge nivelul său cel mai ridicat în cursul PAR. Acest semnal ar putea fi interpretat în mod ambivalent, deoarece, pe de o parte, reflectă nivelul cel mai înalt al marjei de profit între cele înregistrate în cursul perioadei examinate, dar, pe de altă parte, reflectă și nivelul scăzut al investițiilor, ceea ce este un semn că, perspectivele industriei pentru evoluția economică a sectorului sunt tot nesigure.
(92)
În lumina celor de mai sus, se poate concluziona că, deși performanța financiară a producătorilor din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate, cu excepția investițiilor, ea nu a atins totuși nivelurile din perioada examinată în ancheta inițială pe parcursul perioadei examinate.
(g) Stocuri
(93)
Nivelul stocurilor finale ale producătorilor cooperanți din Uniune a urmat îndeaproape tendința deja observată în materie de producție și vânzări, având o tendință mai degrabă stabilă, cu un vârf relativ în 2011. În plus, ținând cont că producția produsului similar în Uniune este în cea mai mare parte executată la comandă, nivelul stocurilor nu constituie un indicator foarte relevant.
Tabelul 12
Stocuri finale
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale (tone)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indice (2010 = 100)
100
114
111
103
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(h) Costurile cu forța de muncă
(94)
Salariul mediu al salariaților a înregistrat o creștere constantă cu 4 % în fiecare an din cadrul perioadei examinate. Cu toate acestea, creșterea respectivă poate fi explicată prin ajustarea pentru a ține cont de inflație și, în măsură mai mică, prin recurgerea la orele de lucru suplimentare (după cum s-a observat în 2011 cu creșterea productivității per salariat).
Tabelul 13
Costurile cu forța de muncă
2010
2011
2012
PAR
Costurile medii cu forța de muncă, pe angajat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indice (2010 = 100)
100
104
108
112
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(95)
Ancheta a arătat că importurile de produse din RPC aproape că au dispărut de pe piața Uniunii după instituirea măsurilor inițiale în 2009. Acest lucru a permis industriei din Uniune să atingă un nivel al producției, un volum al vânzărilor și o cotă de piață bune și stabile. Pe de altă parte, rentabilitatea, precum și nivelul-țintă al profitului pentru sector, sunt în continuare sub nivelurile atinse în timpul perioadei examinate în ancheta inițială.
(96)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Cu toate acestea, dată fiind creșterea lentă a consumului și faptul că marjele de profit rămân sub nivelul necesar pentru o viabilitate pe termen lung, situația industriei din Uniune poate fi considerată în continuare drept vulnerabilă.
(97)
În urma comunicării concluziilor definitive, trei părți interesate au susținut că faptul că Comisia a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să ducă la încetarea aplicării măsurilor. Într-adevăr, Comisia a stabilit inexistența unui prejudiciu important în cursul PAR. Cu toate acestea, decizia de a prelungi măsurile nu se bazează pe un prejudiciu important din cursul PAR, ci pe constatările cu privire la probabilitatea de reapariție a prejudiciului, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(98)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al exporturilor chineze asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(99)
Analiza s-a axat pe evoluția consumului pieței din Uniune, capacitățile neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii, precum și pe comportamentul în materie de prețuri al RPC. Din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, analiza se bazează pe datele disponibile care includ statistici (Eurostat și statisticile comerciale chineze) și documente ale industriei (cum ar fi discursul președintelui CFIA menționat în considerentul 78 de mai sus) furnizate în cererea de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
2. Consumul în Uniune
(100)
Astfel cum se menționează în considerentele 64 și 65, consumul de produs în cauză în Uniune are o evoluție globală stabilă în perioada examinată. În același timp, consumul în cursul PAR este în continuare unul mai scăzut cu aproape 20 % comparativ cu nivelul anterior crizei, înregistrat în perioada examinată în ancheta inițială. Scăderea consumului de produs în cauză este determinată de scăderea producției în sectorul auto și în sectorul construcțiilor din Uniune, precum și în alte sectoare de bunuri de consum (industria aparatelor de uz casnic și electronice, industria de mobilă etc.), care au un nivel de utilizare important a produsului în cauză. În acest caz, s-a considerat că revenirea importurilor cu prețuri extrem de mici din China în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, ar avea un impact imediat și dramatic asupra situației industriei din Uniune. Ar fi de așteptat ca aceste importuri să fie la prețuri subcotate și, în orice caz, să exercite o presiune în sensul scăderii prețurilor industriei din Uniune și să denatureze concurența pe piață. Drept consecință, este probabil că, în cazul în care s-ar permite măsurilor să expire, ar reapărea prejudiciul pentru industria din Uniune.
3. Capacitățile de producție neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al RPC
(101)
Așa cum s-a prezentat în considerentul 44, capacitatea Chinei de producere a IFO în 2012 reprezenta 6,6 de milioane de tone. Trebuie remarcat că 2012 a fost considerat de industria elementelor de fixare chineză ca un an dificil, deoarece, din cauza impactului negativ al mai multor factori economici (inflație, încetinire a ritmului de creștere a economiei chineze și criza din zona euro), acesta a fost primul an din 2000 în care capacitatea de producție chineză a cunoscut o scădere (de la 6,8 milioane de tone în 2011).
(102)
În orice caz, indiferent de scenariile pentru viitor (stagnare sau creștere), tot trebuie remarcat că chiar și capacitatea de producție chineză actuală de 6,6-6,8 milioane de tone s-a exploatat numai în proporție de 75 % în anii 2010-2012. Acest aspect lasă în China o capacitate de producție neutilizată (1,6-1,7 milioane de tone), care este deja extrem de mare și de exact același ordin de mărime cu cel al consumului total înregistrat pe piața Uniunii în aceiași ani.
(103)
În cursul perioadei examinate, exportul de IFO chineze în întreaga lume a fost relativ stabil, la un nivel de 2,2-2,6 milioane de tone, care corespunde unui procent de 40-50 % din vânzările Chinei. În consecință, este clar că exportul constituie o parte importantă a activității producătorilor chinezi de IFO. În conformitate cu planurile de dezvoltare anunțate de CFIA pentru sector, se pare că o creștere așteptată a cererii pe piața internă va conduce la o scădere a cotei de export la nivelul de 30-40 % din producție. Cu toate acestea, scăderea respectivă ar trebui să fie analizată în contextul unei creșteri globale a capacității de producție, astfel cum se explică în considerentul 101, precum și ținând cont de faptul că această capacitate neutilizată este, în orice caz, egală cu consumul total al Uniunii. În plus, prognoza CFIA nu prevede niciun interval de timp pentru reducerea cotei de exporturi chineze și nici vreo indicație concretă că această reorientare ar fi început deja. Drept consecință a acestui aspect, planul de dezvoltare raportat de CFIA ar trebui considerat ca fiind un program prea vag și neclar, în special în contextul eventualei expirări a măsurilor, care ar avea un efect imediat. Prin urmare, prezența acestui plan nu poate în această etapă să afecteze concluziile privind probabilitatea reapariției prejudiciului, dacă măsurile sunt lăsate să expire.
(104)
În prezent, prezența chineză pe piața Uniunii este foarte limitată și ea nu depășește 0,5 % din cota de piață în materie de volum. Cu toate acestea, piața Uniunii rămâne atractivă pentru producătorii chinezi având în vedere prețurile mai ridicate practicate pe piața UE. Acest lucru poate fi dovedit prin încercările producătorilor-exportatori chinezi de a eluda măsurile antidumping ale UE. Astfel cum se menționează în considerentul 3, acest comportament a avut deja ca rezultat extinderea măsurilor asupra exporturilor din China prin intermediul Malaysiei.
(105)
În plus, industria chineză orientată către export se confruntă cu din ce în ce mai multe probleme în găsirea de canale către piețele lor de export uzuale, întrucât un număr tot mai mare dintre acestea au instituit recent măsuri antidumping privind exporturile de tipuri diverse de IFO din China, astfel cum se menționează în considerentul 47.
(106)
Astfel, dacă măsurile sunt abrogate drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din exporturile chineze actuale să fie redirecționate către Uniune. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, cota pieței chineze pe piața Uniunii se ridica la 26 %.
(107)
În final, cu privire la nivelul prețurilor de export chineze, se reamintește că ancheta inițială a constatat niveluri foarte mari de dumping și ale marjelor de profit calculate pe baza prețurilor de export ale exportatorilor chinezi. Pe baza prețurilor de export chineze către Croația din anul 2012 și primul trimestru din 2013, adică înainte de aderarea Croației la UE și de extinderea măsurilor de protecție UE cu privire la această țară, se poate concluziona că nivelul prețurilor de export chineze care a condus la instituirea măsurilor în ancheta inițială rămâne relativ similară. În plus, măsurile de protecție comercială adoptate de alte țări terțe față de exporturile de IFO chineze confirmă faptul că politicile de preț neloiale în materie de prețuri ale producătorilor-exportatori chinezi continuă și ele nu se limitează numai la piața Uniunii.
4. Concluzie
(108)
Constatările anchetei au evidențiat mai multe elemente de preocupare, inclusiv capacitatea de producție neutilizată importantă disponibilă în RPC, continuarea practicilor de dumping și subcotare a prețurilor de vânzare în întreaga lume, dezvoltarea planificată a capacității de producție, gama și complexitatea produselor din RPC, precum și creșterea barierelor comerciale pe alte piețe ale țărilor terțe principale. Pe de altă parte, consumul Uniunii a stagnat în ultimii 5 ani, din cauza cererii scăzute în multe dintre sectoarele din aval. Acest aspect a condus la o stare de vulnerabilitate a industriei din Uniune care este caracterizată de un anume grad de neutilizare a capacității, profituri reduse și nesiguranța afacerii (așa cum s-a dovedit în special prin reducerea investițiilor). În acest scenariu, se consideră că abrogarea măsurilor ar conduce, cel mai probabil, la o revenire imediată a importurilor de dumping chineze și acest lucru ar slăbi poziția industriei din Uniune pe piața sa de bază, creând, din nou, o situație de prejudiciu pentru industria din Uniune.
(109)
Părțile au afirmat că industria din Uniune și-a dublat profitul și fluxul de numerar în comparație cu 2010 și că, prin urmare, profitul acesteia nu poate fi calificat drept scăzut. În plus, se observă că industria din Uniune nu are nevoie de noi investiții, întrucât aceasta a investit în mod semnificativ în trecut.
(110)
Chiar dacă industria din Uniune și-a dublat, într-adevăr, profitul, acesta a rămas mai scăzut atât față de profitul înregistrat în cursul PA inițiale (4,4 %), cât și față de ținta de profit de 5 %. Același raționament se aplică în cazul fluxului de numerar, care a rămas cu 14 % mai scăzut decât nivelul înregistrat în PA inițială. În cele din urmă, viabilitatea industriei din Uniune depinde de continuarea investițiilor în echipamente moderne și în game mai variate de produse. Prin urmare, afirmațiile sunt respinse.
(111)
Dacă măsurile s-ar abroga în prezenta situație a pieței, este probabil că ameliorarea temporară a performanței industriei din Uniune s-ar deteriora. Așa cum s-a afirmat mai sus, condițiile ar fi extrem de favorabile pentru o creștere a importurilor din RPC către piața Uniunii la prețuri de dumping și în volume considerabile. Acest fapt ar submina, probabil, evoluțiile pozitive de pe piața Uniunii atinse în cursul perioadei examinate. Importurile la preț de dumping preconizate ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și, în consecință, ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei din Uniune, care este încă vulnerabilă. Trebuie reamintit faptul că, în perioada examinată în ancheta inițială (1 ianuarie 2003-30 septembrie 2007), adică înainte de instituirea măsurilor antidumping, industria din Uniune a fost nevoită să limiteze producția la anumite segmente ale produsului în cauză ca urmare a importurilor masive din China (18). Acest fapt a avut un impact negativ semnificativ asupra gradului de utilizare a capacității de producție și a rentabilității.
(112)
În urma comunicării concluziilor definitive, o parte interesată a susținut că Comisia nu a reușit să stabilească, în cadrul analizei sale privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului, efectul volumului exporturilor chineze și legătura acestuia cu măsurile. Partea interesată a susținut că:
(i)
importurile din alte surse au înlocuit importurile din China; cu toate că aceste importuri sunt practicate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune, aceasta din urmă nu a suferit niciun prejudiciu important;
(ii)
scăderea nivelului măsurilor ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC nu a avut ca rezultat creșterea volumului importurilor din China pe piața Uniunii;
(iii)
importurile de alte tipuri de elemente de fixare din China care nu au făcut obiectul măsurilor antidumping au înregistrat, de asemenea, o scădere importantă a volumelor începând din 2009, când au fost instituite măsurile inițiale;
(iv)
ținând seama de cererea tot mai mare de pe piața internă chineză, perspectivele de creștere viitoare a exporturilor chineze către Uniune sunt limitate; și
(v)
piața elementelor de fixare va continua să crească în China, la fel ca și alte piețe din Asia, fapt care va reduce probabilitatea unei creșteri semnificative a exporturilor către UE.
(113)
Ca răspuns la aceste argumente, se precizează că:
(i)
efectul prejudiciabil preconizat al importurilor chineze nu poate fi comparat cu efectul importurilor din țări terțe, cum ar fi Taiwan, Vietnam și Thailanda. Într-adevăr, astfel cum s-a indicat în considerentul 74 de mai sus, există dovezi care sugerează că exportatorii chinezi au continuat să vândă pe piața croată (înaintea aderării acestei țări la UE) la prețuri medii similare cu cele înregistrate în ancheta inițială; prin urmare, aceste prețuri sunt cu mult mai scăzute decât cele raportate din aceste țări terțe în cursul PAR. În plus, după cum se menționează în considerentul 115 de mai jos, industria din Uniune vinde volume semnificative atât de produse standard, cât și de produse speciale și, prin urmare, este probabil că exporturile din RPC (care constau atât din produse standard, cât și din produse speciale) vor fi capabile să cauzeze un prejudiciu în cazul în care taxele în vigoare vor fi abrogate;
(ii)
ținând seama de marja limitată de reducere a nivelului taxelor în vigoare ca urmare a punerii în aplicare a recomandărilor OMC, și anume de la 85 % înainte de modificare la 74,1 % după modificare, nu a fost preconizată o creștere importantă a importurilor din China;
(iii)
presupusa scădere a volumului importurilor de elemente de fixare care nu intră sub incidența măsurilor nu este susținută de datele statistice disponibile. Într-adevăr, în perioada 2009-2013 a fost menținută o valoare lunară stabilă de 20-30 de mii de tone, în timp ce volumul importurilor de elemente de fixare supuse măsurilor a scăzut imediat, în februarie 2009, de la peste 60 de mii de tone pe lună până la un nivel aproape inexistent;
(iv)
schimbarea preconizată a ponderii volumelor de vânzări pe piața internă chineză față de vânzările chineze la export, care va reflecta creșterea cererii de pe piața internă din China, va fi contrabalansată de o creștere a totalului capacității chineze de producție și a volumului vânzărilor, după cum se explică în considerentul 101; și
(v)
afirmația conform căreia cererea de elemente de fixare de pe piața asiatică este în creștere se bazează pe o sursă neactualizată, care anticipează o cerere mondială de elemente de fixare în valoare de 83 de miliarde USD pentru anul 2016. Noi studii de piață publicate de Fastener Industry News Inc. în decembrie 2014 (19) estimează cererea de pe piața mondială la 81 de miliarde USD în anul 2018, preconizând, prin urmare, o creștere mai mică pe o perioadă de timp mai îndelungată. În plus, creșterea cererii în regiunea Asia-Pacific este însoțită de creșterea capacității în alte câteva țări decât China (ex.: Indonezia, Malaysia, Thailanda și Vietnam). În plus, instalarea unei capacități suplimentare de producție pentru elementele de fixare întâmpină bariere relativ reduse la intrare (din punctul de vedere al timpului, al capitalului și al know-how-lui) și, prin urmare, oferta poate reacționa relativ rapid la cererea din ce în ce mai mare.
Prin urmare, afirmațiile de mai sus trebuie să fie respinse.
(114)
Aceeași parte interesată a susținut că analiza Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului nu a luat în considerare faptul că produsele de calitate inferioară importate din China nu pot exercita o presiune asupra prețurilor produselor de vârf, care sunt fabricate în principal de către producătorii din Uniune.
(115)
Ca răspuns la această afirmație, ar trebui să se reamintească faptul că producția din Uniune acoperă gama completă de elemente de fixare, unele societăți fiind specializate în producerea unor anumite tipuri de elemente de fixare (standard sau speciale), în timp ce altele oferă gama completă. În special, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, o parte importantă a vânzărilor este compusă din elementele de fixare standard, iar pentru trei dintre acestea, majoritatea vânzărilor efectuate în PAR este constituită din produse standard. Prin urmare, afirmația conform căreia industria europeană ar produce doar elemente de fixare speciale sau de vârf și ar fi, prin urmare, protejată de importurile prejudiciabile din China, este în mod vădit greșită, întrucât este contrazisă de elementele de probă colectate și verificate în cursul anchetei. În plus, se cunoaște, de asemenea, faptul că sectorul producător de elemente de fixare din China are în vedere elaborarea unor produse de vârf, astfel cum se explică în considerentul 78. Prin urmare, este foarte probabil că gama de produse a exporturilor chineze viitoare va cuprinde, de asemenea, întreaga gamă de produse - începând de la cele de calitate inferioară și până la cele de vârf -, iar presiunea asupra prețurilor va fi resimțită de industria din Uniune în ansamblul său, afectând gradul de utilizare a capacității de producție al acesteia. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.
(116)
În cele din urmă, alte două părți interesate au adus argumentul că, în analiza sa, Comisia ar fi presupus în mod eronat că prețurile din China vor fi la fel de scăzute ca în ancheta inițială. Conform părților în cauză, acest lucru nu ar fi posibil, deoarece în China s-a înregistrat o creștere semnificativă a prețurilor, datorată, în principal, creșterii costului materiilor prime și al forței de muncă și dezvoltării standardelor de mediu. În consecință, orice eventuală subcotare a prețurilor va fi mai mică și nu va justifica extinderea măsurilor până la niveluri atât de ridicate.
(117)
Fără a aduce atingere faptului că nivelul măsurilor nu ar putea să fie modificat în contextul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și că prețurile și costurile de pe piața internă chineză au fost considerate nefiabile în ancheta inițială ca urmare a faptului că producătorii chinezi nu au putut obține tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, trebuie să se rețină următoarele aspecte. În primul rând, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi nu a permis Comisiei să verifice costurile acestora și nici pretinsele evoluții care au avut loc în China. Părțile interesate în cauză nu au furnizat nicio dovadă sau elemente concrete în observațiile lor. În al doilea rând, se face trimitere la nivelul prețurilor observate în Croația înainte de aderarea acesteia la Uniune, care indică în mod clar faptul că exportatorii chinezi au continuat să practice prețuri foarte similare cu cele observate în cursul anchetei inițiale (a se vedea considerentul 74). Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(118)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(119)
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
2. Interesul industriei din Uniune
(120)
S-a concluzionat în considerentul 108 de mai sus că situația industriei din Uniune ar cunoaște, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică, în general, pozitivă. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze către piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități considerabile care ar provoca o reapariție a prejudiciului.
3. Interesul importatorilor
(121)
Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Cu toate acestea, numai doi importatori au cooperat la anchetă și au răspuns la chestionarele Comisiei. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință de la surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune și de la exportatorii din principalele țări terțe care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. De asemenea, niciunul dintre cei doi importatori cooperanți nu au obiectat cu privire la extinderea măsurilor antidumping actuale, deși au contestat nivelul lor ridicat. În această privință, se remarcă faptul că ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază nu poate să conducă la modificarea nivelului măsurilor. Ținând seama de aspectele de mai sus, precum și de lipsa de interes a importatorilor, în general, s-a concluzionat că nu ar fi împotriva interesului lor să se mențină măsurile.
(122)
În urma comunicării concluziilor definitive, două părți interesate, și anume două asociații ale distribuitorilor de elemente de fixare din Uniune, au susținut că instituirea taxelor în vigoare la un nivel atât de ridicat nu a avut efectul de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, ci mai degrabă a împiedicat importurile din China să intre pe piața Uniunii. Aceste părți interesate au susținut că orice prelungire a măsurilor va reduce și mai mult posibilitățile de alegere a unei surse internaționale de aprovizionare pentru utilizatorii și importatorii din Uniune. În replică la acest argument, se remarcă în primul rând faptul că măsurile antidumping nu sunt instituite pentru a împiedica sau a bloca importurile dintr-o țară vizată, ci, în primul rând, pentru a restabili concurența loială pe piață. Nivelul taxelor în vigoare este rezultatul calculelor privind marjele de dumping și de prejudiciu, care s-au bazat pe constatările din cursul anchetei inițiale. În al doilea rând, Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia taxele în vigoare ar limita sursele de aprovizionare pe piața Uniunii. Statisticile de import disponibile arată că importurile din țări terțe au crescut după instituirea măsurilor privind China. Ancheta nu a găsit elemente care să indice faptul că aceste tendințe nu se vor menține în viitor. Prin urmare, aceste argumente au trebuit să fie respinse.
(123)
În plus, una din aceste asociații a declarat că, deși consideră că măsurile inițiale nu sunt pe deplin adecvate și că acestea au provocat distorsiuni radicale și inutile ale pieței elementelor de fixare, abrogarea bruscă a acestora s-ar dovedi a fi la fel de perturbatoare ca instituirea lor inițială. Aceasta indică faptul că distribuitorii de elemente de fixare au fost în măsură să își adapteze lanțurile de aprovizionare, ținând cont de măsurile în vigoare.
4. Interesul utilizatorilor
(124)
Deși utilizatorii nu au cooperat, a fost totuși posibil să se identifice opiniile și poziția utilizatorilor din informațiile furnizate de industria din Uniune și de importatori. În primul rând, se pare că utilizatorii pot fi împărțiți în două categorii: mari consumatori finali, care au nevoie de elemente de fixare la standarde foarte înalte de calitate, și alți utilizatori. Marii consumatori finali ar putea, în mod obișnuit, să găsească produsele de care au nevoie la producătorii din Uniune și la unii producători-exportatori de înaltă specializare. Pe de altă parte, categoria celorlalți utilizatori (care s-ar putea să cuprindă și consumatori finali mari care au nevoie de produse mai ieftine pentru aplicații mai puțin pretențioase) este categoria de utilizatori care a recurs în mod obișnuit la produsele chineze. Această categorie de utilizatori este deservită în mod obișnuit de importatori și, în conformitate cu opiniile colectate în timpul vizitelor la importatorii cooperanți, această categorie de utilizatori este în prezent aprovizionată în mod suficient de importatorii din alte țări, inclusiv din Taiwan, Thailanda și Vietnam. Pe baza acestei reinterpretări, precum și luând în considerare faptul că niciun utilizator nu a decis să intervină în prezenta anchetă, se concluzionează că extinderea măsurilor nu ar fi împotriva interesului utilizatorilor care par să se adapteze bine și fără consecințe la prezența măsurilor cu privire la IFO din RPC.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(125)
Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră, în concluzie, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURI ANTIDUMPING
(126)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când au fost întemeiate.
(127)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din RPC instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 924/2012, ar trebui menținute.
(128)
Astfel cum s-a subliniat în cadrul considerentului 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare asupra importurilor produsului în cauză din RPC au fost extinse pentru a viza, în mod suplimentar, importurile aceluiași produs expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Taxa antidumping care urmează să fie menținută asupra importurilor de produs în cauză, astfel cum se menționează în considerentul 3, ar trebui să continue să fie extinsă asupra importurilor de IFO expediate din Malaysia, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca avându-și originea în Malaysia. Producătorii-exportatori care au fost scutiți de măsurile extinse prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 723/2011 ar trebui să fie scutiți și de măsurile instituite prin prezentul regulament.
(129)
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente între exportatorii chinezi în ceea ce privește nivelurile taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.
(130)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât elementele de fixare din oțel inoxidabil, și anume: șuruburi pentru lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul sub 6 mm, și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 și ex 7318 22 00 (codurile TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 și 7318220098) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este după cum urmează:
Societatea
Taxa (%)
Codul adițional TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Societățile enumerate în anexa I
54,1
A928
Toate celelalte societăți
74,1
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
(4) Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”, astfel cum se menționează la alineatul (2), se extinde la importurile acelorași elemente de fixare din fier sau oțel expediate din Malaysia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca provenind din Malaysia (codurile TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 și 7318220095), cu excepția acelora produse de societățile enumerate în continuare:
Societatea
Codul adițional TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel și Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt și Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
(5) Aplicarea scutirilor acordate societăților menționate în mod special la alineatul (4) din prezentul articol este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită la alineatul (4) din prezentul articol.
(6) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 martie 2015.