РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 470/2014 AL COMISIEI
din 13 mai 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 14 alineatul (1),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
La 28 noiembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a impus o taxă antidumping provizorie la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză prin Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) (2).
(2)
Procedura a fost deschisă la 28 februarie 2013, în urma unei plângeri depuse în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii (3).
(3)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. Procedura ulterioară
(4)
În urma comunicării faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea unei taxe antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de către părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(6)
Ulterior, Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a decis să instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și să perceapă definitiv sumele depuse cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea constatărilor definitive”). Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea finală.
(7)
Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, luate în considerare.
3. Eșantionare
(8)
Un producător-exportator a susținut că numărul total de producători din Uniune nu a fost prezentat în mod clar în considerentele 7, 11 și 75 din regulamentul provizoriu. În acest sens, Comisia confirmă în prezentul regulament că au existat opt producători din Uniune care s-au făcut cunoscuți și care își desfășurau activitatea în cursul perioadei de anchetă. Cu excepția unui singur producător, identitatea tuturor celorlalți producători din Uniune a fost protejată. În răspunsul său la documentul general de comunicare, reclamantul a menționat trei producători din Uniune care și-au încetat activitatea (Guardian, AGC și Centrosolar Glass) și o a patra întreprindere care și-a redus în mod semnificativ producția (Saint Gobain).
(9)
În absența altor observații privind metoda de eșantionare a producătorilor-exportatori din RPC și a producătorilor din Uniune, se confirmă constatările provizorii de la considerentele 7-24 din regulamentul provizoriu.
4. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(10)
După adoptarea regulamentului provizoriu, a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unui al doilea utilizator cooperant, și anume, Viessmann Faulquemont SAS, Franța.
5. Drepturi procedurale
(11)
Un producător-exportator a susținut caracterul inadecvat al comunicării constărilor provizorii care i-a fost oferită, în special în ceea ce privește calculele privind marja de dumping, marja de subcotare a prețului și marja de prejudiciu. În lipsa unei comunicări adecvate, acesta a fost privat de drepturile sale fundamentale la apărare, garantate de Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), de Acordul antidumping al OMC, precum și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
(12)
În ceea ce privește calculul marjei de dumping, producătorul-exportator a susținut că în comunicarea constărilor provizorii nu au fost furnizate detalii cu privire la valoarea ajustării aplicate costului acoperirii și costului procesului de producție prin turnare pe baie de metal topit (a se vedea considerentul 64 din regulamentul provizoriu) sau procentului costurilor de vânzare, al cheltuielilor generale și al cheltuielilor administrative suportate și al marjei de profit.
(13)
Afirmația a fost acceptată, iar Comisia a comunicat informații suplimentare. În cazul în care datele exacte nu au putut fi furnizate din motive de confidențialitate, au fost comunicate intervale de valori.
(14)
În urma comunicării constărilor definitive, producătorul-exportator a susținut că datele comunicate erau în continuare insuficiente și a afirmat, în special, că nu era clar dacă ajustarea aplicată în cazul costului acoperirii a ținut cont de costul acoperirii pe o singură față, a acoperirii pe ambele fețe sau de ambele.
(15)
Astfel cum se explică în considerentul 68 mai jos, nu au fost furnizate dovezi de către părțile interesate care să demonstreze că există o diferență semnificativă între costurile de producție ale sticlei solare acoperite pe o singură față și costurile de producție ale sticlei solare acoperite pe ambele fețe. Prin urmare, Comisia nu a făcut distincția între sticla solară acoperită pe o singură față și cea acoperită pe ambele fețe atunci când a calculat nivelul ajustării.
(16)
În ceea ce privește prejudiciul, același producător-exportator a reclamat faptul că în documentul specific de prezentare a constatărilor care i-a fost comunicat, prețurile de vânzare și prețurile indicative ale producătorilor din Uniune în legătură cu două dintre cele cinci tipuri de produse fuseseră însoțite de mențiunea „acces limitat” sau furnizate sub formă de interval din motive de confidențialitate.
(17)
Întreprinderea a afirmat, de asemenea, că în acest caz există un grad ridicat de confidențialitate deoarece se cunoaște doar numele unui singur producător din Uniune inclus în eșantion. Prin urmare, întreprinderea a considerat că, deși pentru anumite tipuri de produse informațiile se referă la date care provin numai de la unul sau de la doi producători din Uniune, nu este posibil sub nicio formă să se identifice întreprinderile respective și, prin urmare, să se ofere un avantaj concurențial semnificativ producătorului-exportator în raport cu oricare dintre concurenții săi din Uniune considerați individual sau colectiv.
(18)
În temeiul articolului 20 din regulamentul de bază, Comisia are într-adevăr obligația să comunice, ulterior instituirii măsurilor provizorii, detaliile care stau la baza faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora au fost instituite măsurile respective. Cu toate acestea, Comisia este obligată, de asemenea, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază, să trateze drept confidențială orice informație de natură confidențială sau care este furnizată cu titlu confidențial.
(19)
În cazul de față, prețurile de vânzare și prețurile indicative reale ale producătorilor din Uniune pentru cele două tipuri de produse au fost fie eliminate, fie înlocuite cu intervale deoarece informațiile privind unul dintre tipurile de produse provin exclusiv de la unul sau doi producători din Uniune. De asemenea, este un fapt bine cunoscut în acest sector că tipul respectiv de produs nu mai este produs de niciun alt producător din Uniune. Prin urmare, Comisia consideră aceste informații ca fiind de natură confidențială deoarece divulgarea lor ar reprezenta un avantaj concurențial semnificativ pentru concurenți și/sau ar avea un efect negativ semnificativ asupra întreprinderii (întreprinderilor) care au furnizat informațiile. De asemenea, informațiile de același tip au fost eliminate pentru un al doilea tip de produs, pentru a evita ca cifrele pentru primul tip de produs să poată fi deduse din cifrele totale disponibile.
(20)
După comunicarea constatărilor definitive, întreprinderea a reiterat afirmația potrivit căreia nivelul de divulgare a calculelor marjei de prejudiciu a fost insuficient și inadecvat. Mai precis, aceasta a reclamat faptul că nu era clar modul în care a fost selectat cel de-al doilea tip de produs ale cărui cifre au fost eliminate. Comisia clarifică faptul că acest lucru s-a făcut în mod aleatoriu.
(21)
Ca o soluție la presupusa comunicare insuficientă, întreprinderea a propus o întâlnire între avocații săi și personalul Comisiei pentru a discuta în detaliu calculele marjei de dumping și ale marjei de prejudiciu fără a face copii ale documentelor confidențiale sau, în mod alternativ, aceasta a propus să i se acorde acces la o cameră de date la sediul Comisiei unde să se poată lua notițe.
(22)
Comisia nu a fost în măsură să dea curs solicitării. Pentru ca avocații întreprinderii să poată verifica respectivele calcule, era necesar să fie furnizate cifrele exacte pentru una sau două întreprinderi. Acest lucru nu a fost posibil, întrucât Comisia este obligată să păstreze confidențialitatea acestor date, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
(23)
De asemenea, Comisia a menționat explicit în comunicarea constatărilor definitive că, în ceea ce privește aspectele legate de drepturile la apărare ale întreprinderii - cum ar fi accesul la dosar - aceasta se poate adresa consilierului-auditor în conformitate cu mandatul consilierului-auditor (4). Cu toate acestea, întreprinderea nu a solicitat o intervenție a consilierului-auditor în termenul pentru transmiterea de observații cu privire la comunicarea definitivă.
(24)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge afirmațiile formulate cu privire la posibila încălcare a drepturilor procedurale ale producătorului-exportator în cauză.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(25)
Astfel cum se prevede în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză este sticla solară, și anume, sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), cu o rezistență la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3) (denumit în continuare „produsul în cauză”, cunoscut sub denumirea de „sticlă solară”). Produsul în cauză se încadrează, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80.
2. Afirmații cu privire la definiția produsului
(26)
Un producător-exportator a susținut în urma comunicării constatărilor provizorii că, în mod contrar celor menționate la considerentul 32 din regulamentul provizoriu, sticla pentru horticultură care respectă caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum este definită la considerentul 26 din regulamentul provizoriu, ar trebui să fie exclusă din definiția produsului. În primul rând, potrivit exportatorului, caracteristicile fizice ale sticlei pentru horticultură sunt destul de diferite de cele ale sticlei solare: (i) sticla pentru horticultură are dimensiuni diferite în funcție de cerințele clienților, în timp ce sticla solară are anumite dimensiuni fixe; (ii) sticla pentru horticultură poate fi acoperită pe ambele fețe, însă sticla solară pentru modulele fotovoltaice („module FV”) nu este acoperită pe ambele fețe. În al doilea rând, se susține că sticla pentru horticultură are o utilizare diferită: aceasta nu poate fi folosită pentru fabricarea modulelor fotovoltaice sau a colectoarelor solare.
(27)
Comisia respinge afirmația din următoarele motive. În primul rând, faptul că sticla solară folosită pentru fabricarea serelor are dimensiuni diferite față de sticla solară folosită pentru module fotovoltaice sau colectoare solare este irelevant deoarece cerințele privind dimensiunile pot varia atât pentru modulele fotovoltaice, cât și pentru sere. De asemenea, orice excludere a unui produs pe o astfel de bază poate conduce la o posibilă eludare a măsurilor antidumping. În al doilea rând, sticla pentru horticultură vândută pe piață nu este doar sticlă solară acoperită pe ambele fețe ci poate fi, de asemenea, sticlă neacoperită sau acoperită doar pe o singură față. În plus, astfel cum se explică în considerentul 68 de mai jos, sticla acoperită pe ambele fețe este folosită, de asemenea, atât pentru module fotovoltaice, cât și pentru colectoare solare. Prin urmare, această caracteristică fizică nu poate permite realizarea unei diferențieri între sticla solară folosită pentru sticla pentru horticultură și cea pentru oricare altă utilizare. În sfârșit, nu este exclus ca sticla solară destinată fabricării serelor să fie folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice și/sau colectoare solare.
(28)
După comunicarea constatărilor, un importator a susținut că faptul că sticla solară care poate fi folosită, de asemenea, ca sticlă pentru mobilier nu este exclusă din definiția produsului generează o sarcină administrativă și întârzieri pentru întreprinderi. Acestea ar fi cauzate de faptul că întreprinderile trebuie să trimită rapoarte ale testărilor autorităților vamale din Uniune ori de câte ori autoritățile vamale doresc să știe dacă mărfurile importate fac sau nu obiectul măsurilor.
(29)
Comisia consideră că tipurile respective de sticlă nu ar trebui excluse din domeniul de aplicare al anchetei deoarece sticla solară poate fi folosită în horticultură și pentru mobilier. Pentru a asigura o protecție adecvată a industriei din Uniune împotriva efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, ar trebui evitate lacunele care pot permite eludarea. Efectul pozitiv al unei protecții adecvate depășește efectul negativ al sarcinii administrative suplimentare suportate eventual de importatorul în cauză.
(30)
Un alt producător-exportator a susținut faptul că sticla flotată ar trebui să fie exclusă din definiția produsului deoarece sticla pe care o produce acesta este utilizată pe piața construcțiilor și pe piața serelor. În plus, acesta a afirmat că sticla flotată nu este folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice. Cu toate acestea, pe baza argumentelor prezentate de Comisie la considerentul 33 din regulamentul provizoriu, Comisia reiterează faptul că sticla flotată respectă în mod evident caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum sunt prevăzute la considerentul 26 din regulamentul provizoriu. De asemenea, sticla flotată este produsă atât de către industria din Uniune, cât și de către producători-exportatori. Acest lucru este confirmat de informațiile accesibile publicului pe internet (5). Prin urmare, afirmația este respinsă.
3. Concluzie
(31)
În absența altor observații referitoare la produsul în cauză și la produsul similar, concluziile formulate în considerentele 26-33 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
C. DUMPINGUL
1. Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(32)
În urma comunicării constatărilor provizorii și, ulterior, după comunicarea constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că Comisia a comis o eroare atunci când i-a respins cererea de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Aceeași afirmație privind acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață fusese deja formulată în etapa provizorie și a fost respinsă de către Comisie la considerentele 43 și 47 din regulamentul provizoriu.
(33)
Producătorul-exportator a susținut că beneficiile de care s-a bucurat ca urmare a subvențiilor și a regimurilor fiscale preferențiale nu reprezintă un procent semnificativ din cifra sa de afaceri. În această privință, se reamintește faptul că s-a răspuns deja la acest argument, precum și la alte argumente, în scrisoarea trimisă de Comisie exportatorului la 13 septembrie 2013, în care Comisia a informat partea cu privire la decizia privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. S-a subliniat în special faptul că beneficiul absolut primit pe durata perioadei de anchetă este, prin natura lui, irelevant pentru evaluarea „importanței” denaturării. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(34)
Având în vedere cele de mai sus, se confirmă constatarea că toate cererile de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață ar trebui respinse, astfel cum este stabilit la considerentele 34-47 din regulamentul provizoriu.
2. Valoarea normală
2.1. Selectarea unei țări analoge
(35)
În regulamentul provizoriu, Turcia a fost selectată ca fiind o țară analogă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Un producător-exportator a susținut că Turcia nu este o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale din cauza faptului că în Turcia nu există decât un singur producător de sticlă solară și nu există practic importuri de sticlă solară pe piața turcă. De asemenea, producătorul-exportator a susținut că marja de profit pe piața internă de sticlă solară din Turcia a fost deosebit de ridicată, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere artificială a nivelului valorii normale. În plus, același producător-exportator a reamintit faptul că nu se aplică o tehnologie de acoperire în ceea ce privește sticla solară produsă în Turcia și că sticla solară originară din Turcia nu este produsă prin turnare pe baie de metal topit. În consecință, elemente-cheie necesare pentru stabilirea valorii normale nu au putut fi obținute de pe piața internă din Turcia a produsului similar. Prin urmare, producătorul-exportator a susținut că ar fi trebuit folosite prețurile din Uniune ca bază pentru stabilirea valorii normale.
(36)
În primul rând, Comisia reamintește faptul că în Turcia nu există bariere semnificative în calea comerțului cu privire la produsul similar. Prin urmare, nu se poate concluziona că piața sticlei solare din Turcia este închisă comerțului internațional. Dimpotrivă, piața este deschisă, iar prețul pe piața internă respectivă a produsului similar este stabilit în mod liber prin interacțiunea dintre cerere și ofertă.
(37)
În al doilea rând, în ceea ce privește afirmația referitoare la profiturile deosebit de ridicate pe piața internă din Turcia, Comisia subliniază că nu a observat o marjă de profit excesivă pe piața produsului similar din Turcia pe durata perioadei de anchetă comparativ cu marjele de profit realizate de producătorii din Uniune în cursul perioadei examinate.
(38)
În al treilea rând, lipsa anumitor tipuri de produse într-o țară terță nu o face inadecvată ca țară analogă. Dimpotrivă, articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază stipulează că, în absența unor vânzări interne de anumite tipuri de produse, Comisia stabilește valoarea normală pe baza costului de producție din țara de origine, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit. Repartizarea costurilor pentru acoperire și procesul de producție prin turnare pe baie de metal topit s-a bazat pe date verificate provenite de la industria din Uniune.
(39)
Având în vedere cele de mai sus, afirmația potrivit căreia Turcia nu este o țară analogă adecvată este respinsă.
(40)
De asemenea, Comisia nu poate accepta argumentul potrivit căruia valoarea normală ar fi trebuit stabilită pe baza prețurilor plătite efectiv în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia poate apela la prețurile din Uniune pentru a stabili valoarea normală numai dacă nu este posibilă stabilirea valorii respective pe baza datelor provenite dintr-o țară analogă adecvată. Întrucât s-a constatat existența unei țări analoge adecvate cu un grad suficient de cooperare din partea unui producător, Comisia a fost obligată să stabilească valoarea normală pe baza datelor din respectiva țară analogă și să nu utilizeze prețurile din Uniune (6).
(41)
Comisia confirmă selectarea Turciei ca țară analogă în sensul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
2.2. Valoarea normală
(42)
Un producător-exportator a susținut că este greșită stabilirea de către Comisie a valorii normale doar pe baza vânzărilor profitabile din țara analogă și cu adăugarea unei marje de profit ipotetice la vânzările care nu erau profitabile.
(43)
Comisia confirmă faptul că, în vederea stabilirii valorii normale, astfel cum se explică la considerentele 61 și 62 din regulamentul provizoriu și astfel cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, a verificat ca cel puțin 80 % din vânzările tuturor tipurilor de produse similare de pe piața internă a Turciei să fie profitabile. Prin urmare, toate vânzările de pe piața internă a Turciei, profitabile sau nu, au fost luate în calcul pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, afirmația este nefondată și, în consecință, respinsă.
(44)
În absența altor observații privind stabilirea valorii normale, considerentele 58-64 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2.3. Prețul de export
(45)
În absența oricăror observații privind prețurile de export, considerentul 65 din regulamentul provizoriu se confirmă.
2.4. Comparație
(46)
În urma comunicării constatărilor provizorii și, ulterior, în urma comunicării constatărilor definitive, un producător-exportator a susținut că prețul său de export a fost ajustat în mod eronat de către Comisie în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. Acesta a susținut că producătorul și comerciantul afiliat constituie o singură entitate economică și că, prin urmare, o astfel de ajustare este exclusă. În orice caz, nivelul ajustării este prea ridicat deoarece Comisia s-a bazat pe marja efectivă care nu a fost stabilită conform principiului concurenței depline ci a reprezentat mai curând rezultatul unui acord privind prețurile de transfer. Comisia ar fi trebuit să opereze ajustarea, dacă aceasta se impunea, pe baza unei marje estimate între un producător și un importator neafiliat conform principiului concurenței depline.
(47)
Ancheta a arătat faptul că producătorul-exportator avea el însuși un departament pentru export complet funcțional care negocia condițiile și termenii de vânzare cu clienții din Uniune, plasa comenzi de producție, organiza și efectua transportul produsului final către clienții din Uniune, ocupându-se inclusiv de toate documentele de expediție, gestiona vămuirea la export și pregătea documentele pentru vânzare. Într-adevăr, nu a existat o dublare a sarcinilor legate de export între producătorul-exportator și comerciantul afiliat. Cu toate acestea, producătorul-exportator a emis facturi de vânzare către comerciant care, la rândul său, a emis o factură de vânzare către clientul din Uniune la prețul contractual. Comerciantul afiliat a colectat plata, a dedus o marjă și a plătit suma rămasă producătorului-exportator.
(48)
Prin urmare, Comisia constată că respectivul comerciant afiliat nu poate fi considerat un departament intern de vânzări chiar dacă s-ar considera că cele două întreprinderi formează o singură entitate economică și că o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) este complet justificată. În plus, dat fiind că ajustarea efectuată reflectă marja practicată efectiv între societățile afiliate, nu există niciun motiv ca să fie înlocuită cu o altă sumă teoretică. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(49)
Un producător-exportator a susținut că întreaga sa capacitate de producție este mult mai ridicată decât cea a industriei din Uniune și că, prin urmare, se bucură de un avantaj în termeni de costuri mai mici ale procesului de producție a produsului în cauză. În consecință, Comisia ar trebui să examineze presupusul avantaj legat de costurile de producție mai mici și să efectueze ajustarea necesară.
(50)
Comisia nu poate accepta afirmația. În primul rând, producătorul-exportator nu sugerează o dispoziție legală relevantă în temeiul căreia ar putea fi efectuată o astfel de ajustare. În al doilea rând, nu este demonstrat faptul că respectivele costuri mai mici datorate capacităților de producție mai mari ar afecta prețurile sau comparabilitatea prețurilor în sensul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Într-adevăr, chiar dacă s-ar putea demonstra o diferență de cost, nu este clar modul în care aceasta este reflectată în prețul final și dacă aceasta nu este compensată de o diferență privind alte costuri.
(51)
De asemenea, presupusul beneficiu invocat de către producătorul-exportator se referă la presupusele costuri de producție mai mici comparativ cu costurile suportate de către industria din Uniune. În acest sens, se reamintește faptul că producătorului-exportator nu i s-a acordat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și că, prin urmare, costurile sale nu au fost verificate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza prețurilor și/sau a costurilor efective ale producătorului din țara analogă deoarece prețurile și costurile din țările care nu funcționează în condițiile unei economii de piață nu sunt rezultatul unor forțe de piață și, prin urmare, ele nu constituie ca atare un indicator fiabil pentru prețurile sau costurile de pe piață.
(52)
Un producător-exportator din RPC a afirmat că Comisia ar trebui să ajusteze prețul de export franco fabrică al unuia dintre concurenții săi prin deducerea unei taxe pentru servicii și a unei taxe de licență care, conform afirmațiilor sale, au fost plătite unei părți terțe.
(53)
Comisia respinge afirmația. În primul rând, producătorul-exportator nu sugerează o dispoziție relevantă din regulamentul de bază în temeiul căreia s-ar putea efectua o astfel de ajustare. În al doilea rând, chiar dacă această afirmație ar putea fi interpretată ca intrând sub incidența articolului 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, care prevede ajustări pentru costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, dispoziția respectivă nu se referă la taxele pentru servicii sau la costurile legate de un acord de licență. Astfel de costuri constituie cheltuieli de funcționare care sunt suportate în mod normal de către un producător de bunuri care folosește o licență tehnologică obținută de la o parte terță indiferent dacă acestea sunt exportate sau vândute pe plan intern. Prin urmare, astfel de costuri ar trebui să fie reflectate în prețul final atât al vânzărilor la export, cât și al celor interne. Prin urmare, costurile respective nu pot afecta comparabilitatea dintre prețul de export și valoarea normală. În concluzie, o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) nu este justificată și, în consecință, afirmația este respinsă.
(54)
Astfel cum se prevede în considerentele 67 și 68 din regulamentul provizoriu, pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(55)
Pe această bază, s-au operat ajustări pentru fiecare întreprindere în parte pentru costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și costurile auxiliare, taxele și comisioanele la export, în toate cazurile în care s-a demonstrat că respectivele costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor. Cu toate acestea, ulterior instituirii măsurilor provizorii, Comisia a notat o omisiune materială în legătură cu ajustarea TVA. Aceasta a fost corectată în consecință în ceea ce privește calculele privind dumpingul reflectate în tabelul relevant de la considerentul 169 de mai jos.
(56)
Doi producători-exportatori au susținut că nu a fost efectuată corect comparația prețurilor între prețul de export și valoarea normală în ceea ce privește un tip de produs. Afirmația este examinată în considerentele 67-68 de mai jos.
2.5. Marjele de dumping
(57)
În absența oricăror observații, se confirmă metodologia folosită pentru calcularea marjelor de dumping, astfel cum este stabilită în considerentele 69-73 din regulamentul provizoriu.
(58)
Un producător-exportator a afirmat că, în chestionarul privind măsurile antidumping, acesta a completat în mod eronat valori incorecte pentru cost, asigurare și navlu (denumite în continuare „valori CIF”) pentru o parte din vânzările sale la export ale produsului în cauză către UE. Valorile CIF raportate au fost prea mici, majorând astfel marja de dumping a întreprinderii, precum și marja sa de prejudiciu.
(59)
Comisia a examinat în detaliu afirmația. După ce a contraverificat și a controlat la fața locului prețurile CIF ale tranzacțiilor respective cu importatorul din UE, Comisia a putut confirma validitatea afirmației în cauză. Prin urmare, afirmația a fost acceptată.
(60)
Având în vedere ajustările efectuate în ceea ce privește valoarea normală și prețul de export și în absența altor observații, marjele de dumping definitive, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Întreprindere
Marjă de dumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Alte întreprinderi cooperante
84,7 %
Toate celelalte întreprinderi
90,1 %
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(61)
Nu au fost primite observații cu privire la definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii. Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 75-79 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(62)
În urma comunicării constatărilor provizorii, cifrele referitoare la volumul vânzărilor prezentate de către reclamant cu privire la producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost actualizate cu date furnizate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, tabelul 1 a fost corectat (a se vedea mai jos). Corecția nu modifică sau invalidează tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în absența oricăror observații cu privire la consumul la nivelul Uniunii, se confirmă tendința în ceea ce privește consumul la nivelul Uniunii stabilită în considerentele 80-82 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Consumul total la nivelul Uniunii
16 596
28 239
33 993
27 412
Indice
100
170
205
165
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
3. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză
(63)
Ca urmare a corecției aduse vânzărilor industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a importurilor din țara în cauză a trebuit corectată, de asemenea (a se vedea tabelul 2). Corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu.
(64)
Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 83-87 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 2
Volumul importurilor (1 000 m2) și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Cota de piață
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indice
100
100
250
421
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor incluși în eșantion.
4. Subcotarea prețurilor
(65)
Considerentele 88-89 din regulamentul provizoriu stabilesc modul în care a fost determinată subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă. Prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs pentru importurile de la producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. Importurile în cauză au fost importurile efectuate către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate prin majorare, pentru a ține cont de costurile de vămuire, taxe, costurile de manipulare și încărcare. Ajustările majorează prețul, în funcție de numărul de control al produsului, cu 7 % până la 15 %.
(66)
Comparația prețurilor a fost realizată pentru fiecare număr de tip de produs, pentru tranzacții la același nivel comercial, efectuându-se ajustări în mod adecvat conform precizărilor de la considerentul de mai sus, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul perioadei de anchetă, a indicat o marjă medie ponderată de subcotare cuprinsă între 10,6 % și 26,7 % din prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în raport cu importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(67)
Doi producători-exportatori au afirmat că respectiva comparație a prețurilor nu a fost realizată în mod corect în ceea ce privește un tip de produs. În special, s-a susținut faptul că sticla solară acoperită pe ambele fețe ar fi trebuit să fie comparată separat de sticla solară acoperită pe o singură față. S-a afirmat, de asemenea, că prețul și costurile sticlei solare acoperite pe ambele fețe sunt mult mai ridicate decât prețul și costurile sticlei solare acoperite pe o singură față. S-a afirmat în continuare că sticla solară acoperită pe ambele fețe are un coeficient de transmisie a luminii solare care „în mod normal” este cu mult mai ridicat decât cel al sticlei solare acoperite pe o singură față. În sfârșit, un exportator a afirmat că modulele fotovoltaice nu folosesc niciodată sticlă solară acoperită pe ambele fețe deoarece prețul acesteia este mult mai ridicat decât prețul sticlei solare acoperite pe o singură față însă coeficientul de transmisie a luminii solare al sticlei solare acoperite pe ambele fețe este egal cu cel al sticlei solare acoperite pe o singură față atunci când este folosită pentru fabricarea de module fotovoltaice. În schimb, conform afirmațiilor, în cazul aplicațiilor termice solare, transmisia mai ridicată realizată de sticla solară acoperită pe ambele fețe este importantă, dat fiind că, grație ei, aplicațiile termice solare pot fi mult mai eficiente.
(68)
Comisia respinge argumentele prezentate de către producătorii-exportatori din următoarele motive. În primul rând, în afara afirmațiilor cu caracter general, producătorul-exportator nu a furnizat nicio dovadă referitoare la faptul că există o diferență semnificativă privind costurile de producție între sticla solară acoperită pe ambele fețe și cea acoperită pe o singură față. Industria din Uniune a susținut contrariul și a afirmat că, în funcție de tehnologia de acoperire folosită, costurile de producție diferă, iar sticla acoperită pe ambele fețe nu este în mod necesar mai costisitoare decât cea acoperită pe o singură față și viceversa. În al doilea rând, este adevărat că sticla acoperită pe ambele fețe poate oferi o transmisie a luminii solare mai ridicată decât sticla acoperită pe o singură față (prima poate oferi o transmisie a luminii solare de maximum 98 %, în timp ce a doua prezintă o transmisie de până la 95 %) și, într-adevăr, această caracteristică tehnică este importantă doar în cazul aplicațiilor termice solare, fiind irelevantă pentru modulele fotovoltaice. Cu toate acestea, contrar celor afirmate de către producătorul-exportator, sticla solară acoperită pe ambele fețe este vândută, de asemenea, producătorilor de module fotovoltaice, care constituie chiar principala piață a acesteia. De fapt, în cursul perioadei de anchetă, vânzările industriei din Uniune de sticlă acoperită pe ambele fețe pentru colectoare solare au fost neglijabile (mai puțin de 1 % din totalul vânzărilor de sticlă acoperită pe ambele fețe; toate celelalte vânzări au fost destinate fabricării de module fotovoltaice).
(69)
În ceea ce privește costul ulterior importării, au fost primite două observații în urma comunicării constatărilor provizorii. În prima observație, reclamantul a susținut că ajustările costurilor pentru a ține seama de costurile de vămuire, taxe, costurile de manipulare și încărcare ar trebui să fie la un nivel mult mai redus, și anume, de 0,26 EUR/m2 pentru costurile de vămuire, manipulare și încărcare plus o taxă de 3 %, în locul nivelului actual de 0,40 EUR/m2 plus o taxă de 3 %.
(70)
A doua observație a provenit de la un producător-exportator care a susținut că nu au fost comunicate defalcări detaliate, în afară de suma totală de 0,40 EUR/m2 acoperind costurile de manipulare, taxele de vămuire și depozitarea temporară a produselor importate la punctul de import. De asemenea, acesta a susținut că nu au fost explicate criteriile aplicate pentru a stabili dacă o ajustare este sau nu rezonabilă.
(71)
Ajustările în cauză aplicate de către Comisie se bazează pe date verificate furnizate de importatorii de sticlă solară produsă în RPC și reflectă costurile medii ponderate efective suportate pentru importul produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă. Prin contrast, reclamantul a furnizat o declarație privind taxe standard regulate aplicate de către un agent de expediție independent pentru importuri din China în containere maritime standard. Declarația nu constituie o dovadă validă referitoare la taxele efective aplicate de agenții de expediție pentru importurile de produs în cauză în cursul perioadei de anchetă. În consecință, argumentul prezentat de către reclamant este respins.
(72)
În ceea ce privește afirmația producătorului-exportator, nu au putut fi furnizate defalcări suplimentare ale sumei de 0,40 EUR/m2 întrucât suma respectivă reprezintă o medie ponderată calculată pe baza numeroaselor facturi efective emise în cursul perioadei de anchetă pentru importuri de sticlă solară din China în diferite porturi din UE. Astfel, costurile ulterioare importului suportate în mod real variază în funcție de portul de intrare în UE, tipul de produs, utilizarea depozitării temporare la punctul de import etc.
(73)
De asemenea, ajustarea costurilor ulterioare importului operată de Comisie în regulamentul provizoriu este considerată rezonabilă deoarece se bazează pe facturi efective verificate ale importurilor de sticlă solară din China înregistrate de importatori independenți.
(74)
În absența altor observații privind metodologia utilizată pentru calcularea subcotării, se confirmă metoda de comparare a prețurilor explicată în considerentele 89 și 90 din regulamentul provizoriu.
5. Indicatori macroeconomici
(75)
Astfel cum s-a stabilit în considerentul 92 din regulamentul provizoriu, în scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatori macroeconomici și indicatori microeconomici privind prejudiciul. Indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată au fost analizați pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii din Uniune care s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei.
(76)
Un producător-exportator a susținut că analiza prejudiciului nu a fost efectuată de către Comisie în conformitate cu articolul 3 alineatele (2) și (5) din regulamentul de bază, întrucât aceasta a efectuat analiza prejudiciului pe baza a două seturi de date separate și presupus contradictorii, și anume, indicatori macroeconomici și indicatori microeconomici privind prejudiciul. Acesta susține, de asemenea, că presupusa incoerență a analizei bazate pe cele două seturi de date dă naștere la îndoieli serioase cu privire la caracterul adecvat, imparțialitatea și obiectivitatea imaginii de ansamblu privind prejudiciul.
(77)
În urma comunicării constatărilor definitive, întreprinderea în cauză și-a reiterat afirmația. De asemenea, ea a menționat o serie de anchete anterioare în care instituțiile Uniunii ar fi definit în mod incoerent diferite seturi de date, fie ca date macroeconomice, fie ca date microeconomice.
(78)
Comisia nu poate accepta afirmația. Este vorba despre o metodologie aplicabilă în cazurile de eșantionare pentru a analiza situația industriei din Uniune și pentru a lua în considerare nu doar tendințele indicate de eșantion, ci și de către industria din Uniune în ansamblu. Toți factorii prevăzuți la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază au fost luați în considerare în analiză. Concluzia formulată cu privire la prejudiciu se bazează, de asemenea, pe toți factorii respectivi. Prin urmare, analiza prejudiciului a fost efectuată în conformitate cu articolul 3 alineatele (2) și (5) din regulamentul de bază.
(79)
În absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 90-94 din regulamentul provizoriu.
(80)
În ceea ce privește indicatorii macroeconomici analizați de către Comisie în considerentele 95-103 din regulamentul provizoriu, ca urmare a corecției operate în ceea ce privește vânzările industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a producătorilor din Uniune s-a modificat ușor (a se vedea tabelul 5). Cu toate acestea, corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, Comisia confirmă considerentele 95-105 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indice
100
172
181
123
Cota de piață
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indice
100
101
88
74
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
6. Indicatori microeconomici
(81)
Ulterior comunicării constatărilor provizorii, costul unitar de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost actualizat. În consecință, tabelul 7 a fost ușor modificat (a se vedea mai jos). Corecția nu modifică sau invalidează tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 106-123 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Costul unitar de producție (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Sursă: Răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
7. Concluzie privind prejudiciul
(82)
În absența altor observații, Comisia confirmă concluzia formulată în considerentele 124-129 din regulamentul provizoriu conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(83)
În considerentele 131, 132 și 133 din regulamentul provizoriu, Comisia a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC. Concluzia a fost contestată de mai multe părți interesate, care au susținut că nu există nicio coincidență rezonabilă și coerentă, în timp, între prejudiciu și creșterea importurilor din țara în cauză. Aceasta se datorează faptului că, în perioada 2009-2011, importurile din China au crescut semnificativ. Mai mult, prețul mediu al importurilor din China în 2011 a fost de 4,96 EUR/m2, o valoare apropiată de cea din 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
Aceleași părți au susținut că o concluzie conform căreia prejudiciul suferit de industria din Uniune ar trebui atribuit importurilor din China din 2012 este contrară constatărilor referitoare la faptul că importurile din China nu ar fi avut niciun impact negativ în anul precedent, în special în ceea ce privește marja de profit a industriei din Uniune, deși prețul mediu de import a fost similar.
(85)
De la începutul perioadei examinate până la sfârșitul perioadei de anchetă, importurile au crescut cu 596 %, cu o creștere de 321 % a cotei de piață a acestora. Prețurile de import au scăzut cu 27,2 % pe durata perioadei examinate.
(86)
Este adevărat că, în 2011, marja de profit a industriei din Uniune a fost doar ușor mai mică decât în 2010, în pofida creșterii deja accentuate a importurilor din RPC în 2011. Cu toate acestea, în cursul anului 2011, consumul de sticlă solară la nivelul Uniunii a crescut semnificativ, și anume, cu 20,4 % în perioada 2010-2011, în timp ce importurile din RPC au crescut cu peste 150 % în aceeași perioadă. În cursul perioadei de anchetă, în timp ce consumul a scăzut cu puțin peste 19 %, volumul importurilor din China a crescut în continuare cu peste 35 % comparativ cu 2011. Acest lucru indică, în mod clar, coincidența, în timp, între prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul perioadei de anchetă și creșterea accentuată a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping. De asemenea, în mod logic, este necesară o perioadă de timp înainte ca unele dintre efectele negative ale creșterii importurilor care au făcut obiectul unui dumping să fie resimțite de către producătorii din Uniune (de exemplu, pierderea clienților, înregistrarea de pierderi, reducerea randamentului investițiilor și a fluxului de numerar etc.). Prin urmare, afirmația este respinsă.
(87)
Ulterior comunicării constatărilor definitive, aceleași părți au susținut că respectiva coincidență în timp între prejudiciul important suferit și importurile din China care au făcut obiectul unui dumping nu poate fi evaluată pe baza întregii perioade examinate din 2009 până la sfârșitul perioadei de anchetă fără a ține cont de tendințele intervenite și observate în această perioadă.
(88)
Comisia a analizat, de asemenea, tendințele care au intervenit pe parcursul perioadei examinate. Faptul că, într-adevăr, în 2011, industria din Uniune era încă profitabilă chiar dacă importurile din China crescuseră deja masiv în anul respectiv nu afectează concluzia conform căreia, în perioada de anchetă, a existat o coincidență în timp între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care au făcut obiectul unui dumping.
(89)
În perioada de anchetă, în timp ce consumul a scăzut cu puțin peste 19 %, producătorii-exportatori din China:
-
și-au majorat cota de piață cu 12,4 puncte procentuale comparativ cu 2011, în timp ce cota industriei din Uniune a scăzut cu 12,3 puncte procentuale;
-
au crescut volumul importurilor din China cu peste 35 % comparativ cu o scădere de 32 % a vânzărilor industriei din Uniune; și
-
și-au redus în continuare prețurile deja foarte mici de export cu peste 10 % și au subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la 26,7 %, contribuind prin aceasta la pierderile suferite de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
(90)
Pe baza analizei de mai sus, Comisia concluzionează că prezența importurilor care au făcut obiectul unui dumping și creșterea considerabilă a cotei de piață a acestora la prețuri care au subcotat constant prețurile industriei din Uniune au cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(91)
În absența altor observații referitoare la efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, Comisia confirmă considerentele 131, 132 și 133 din regulamentul provizoriu.
2. Efectul altor factori
2.1. Importuri din țări terțe
(92)
Ca urmare a corecției operate cu privire la datele privind vânzările industriei din Uniune (a se vedea considerentul 62 de mai sus), cota de piață a importurilor din țări terțe s-a modificat ușor (a se vedea tabelul 11 de mai jos, corectat). Cu toate acestea, corecția nu modifică tendința sau concluziile formulate pe baza datelor din regulamentul provizoriu.
(93)
În absența altor observații, Comisia confirmă considerentele 134-137 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 11
Importuri din țări terțe (1 000 m2)
Țări terțe
2009
2010
2011
PA
Cota de piață
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indice
100
74
90
88
Sursă: Glass for Europe, reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
2.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(94)
O parte interesată a contestat constatările Comisiei de la considerentul 139 din regulamentul provizoriu conform cărora scăderea vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă se datorează cel mai probabil prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către principalele destinații ale exporturilor industriei din Uniune (și anume, SUA, Canada). Partea respectivă a considerat că această concluzie este nejustificată deoarece exporturile din China au fost prezente, de asemenea, în 2011 și, prin urmare, nu există niciun motiv ca ele să fi avut un impact numai în 2012. Aceasta consideră, de asemenea, că motivul real al vânzărilor scăzute la export a fost faptul că industria din Uniune nu a fost competitivă, dat fiind că atunci când prețurile de pe piața globală au scăzut, industria din Uniune nu a putut rămâne competitivă. Prin urmare, partea respectivă a susținut că scăderea vânzărilor la export ale industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă a contribuit și mai mult la prejudiciul suferit.
(95)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au constituit 20 % din totalul vânzărilor acestora, ca volum, în anul 2009 (în faza de demarare), 11 % pe parcursul anului 2010 și doar 14 % în anul de vârf 2011. În anul 2012 s-a înregistrat o scădere suplimentară până la 5 %.
(96)
Comisia respinge afirmațiile din următoarele motive. Având în vedere faptul că este una dintre cele mai mari piețe din lume, piața Uniunii, și nu piețele din țări terțe, a fost întotdeauna și este în continuare piața principală pentru industria din Uniune. De asemenea, faptul că sticla solară este relativ grea și fragilă are ca rezultat costuri suplimentare pentru transport pe anumite distanțe (din cauza riscului de spargere și de coroziune). Pe baza informațiilor de care dispune Comisia din răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion, prețurile exporturilor din China către principalele destinații ale exporturilor industriei din Uniune au fost într-adevăr foarte mici și au scăzut și mai mult în cursul perioadei de anchetă în comparație cu 2011. Acest lucru indică faptul că performanța redusă la export a industriei din Uniune se datorează, în principal, exporturilor din China la prețuri din ce în ce mai mici, de asemenea, și pe piețele din țări terțe, astfel cum s-a confirmat în cursul anchetei.
(97)
Ulterior comunicării constatărilor definitive, aceeași parte a susținut că ancheta a vizat piața din Uniune și că nu a evaluat nicio presupusă practică tarifară neloială de pe piețele din țări terțe.
(98)
De asemenea, constatările instituțiilor UE, inclusiv în cazul în care s-ar presupune că au fost corecte, ar fi atribuit prejudiciul cauzat de alți factori importurilor care au făcut obiectul unui dumping în Uniune. Astfel, exporturile din China despre care se afirmă că au fost efectuate la prețuri reduse sau subvenționate către țări terțe nu au fost importurile care au făcut obiectul unui dumping în UE și, ca atare, au reprezentat un alt factor, ale cărui efecte prejudiciabile nu au putut fi atribuite importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(99)
Comisia respinge afirmația. Ea nu a investigat dacă prețurile importurilor din RPC către țări terțe au făcut obiectul unui dumping și/sau al unor subvenții. Comisia a stabilit, pe baza prețurilor de export către țări terțe care au fost transmise de către producătorii-exportatori incluși în eșantion, că prețurile respective au scăzut constant în ultimii ani.
(100)
În același context, Comisia a analizat scăderea prețurilor importurilor din RPC către țări terțe ca un factor separat și nu a atribuit-o importurilor care au făcut obiectul unui dumping în Uniune. Într-adevăr, acest fapt a fost utilizat doar ca o posibilă explicație a exporturilor reduse ale industriei din Uniune către principalele sale destinații din țări terțe în contextul în care piețele respective nu sunt și nu au fost niciodată piețele principale pentru industria din Uniune. Inclusiv în anii de vârf 2010 și 2011, peste 85 % din vânzările industriei din Uniune au fost efectuate pe piața din Uniune.
(101)
Prin urmare, se confirmă concluzia de la considerentul 140 din regulamentul provizoriu conform căreia performanța redusă la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.3. Evoluția consumului, a capacității și a utilizării capacității
(102)
O parte a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat scăderii consumului la nivelul Uniunii. Se afirmă că acesta ar fi singurul factor care pare să fi scăzut pentru prima dată în 2012 și de care poate fi legat, în mod rezonabil, prejudiciul, având în vedere că importurile din China începuseră încă din 2011, la prețuri comparabile cu cele din 2012. Ulterior comunicării constatărilor definitive, partea respectivă și-a reiterat afirmația.
(103)
Într-adevăr, în 2012, consumul a scăzut în comparație cu anii precedenți. Cu toate acestea, analiza Comisiei vizează intervalul de la începutul perioadei examinate, din 2009, până la sfârșitul perioadei de anchetă, iar, în acest interval, consumul la nivelul Uniunii a crescut pe ansamblu cu 65 %. În perioada examinată, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut constant și considerabil, și anume, cu 25,7 % pe ansamblu, în timp ce cota de piață a importurilor din China a crescut cu 321 %. Creșterea importurilor din China a fost de 596 % în perioada examinată.
(104)
De asemenea, în cursul perioadei de anchetă, consumul la nivelul Uniunii se afla încă la un nivel comparabil cu cel din 2010, în timp ce, conform tabelului 10 din regulamentul provizoriu, 2010 a fost anul în care industria din Uniune a realizat un profit rezonabil. Prin urmare, scăderea consumului la nivelul Uniunii în cursul perioadei de anchetă nu poate, în sine, să fi generat pierderile suferite de industria din Uniune în perioada de anchetă. În plus, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 26,6 % în perioada 2010-2012, în timp ce, în aceeași perioadă, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 318 %. În sfârșit, dacă se consideră că scăderea consumului în cursul perioadei de anchetă ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, atunci scăderea ar fi trebuit să afecteze, de asemenea, importurile din China. Cu toate acestea, în mod clar, situația este diferită. Dimpotrivă, în cursul perioadei de anchetă, importurile din China au crescut semnificativ atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață.
(105)
În consecință, Comisia respinge afirmația și confirmă concluziile formulate în considerentele 141 și 142 din regulamentul provizoriu.
(106)
În ceea ce privește capacitatea de producție a industriei din Uniune prezentată în tabelul 4 din regulamentul provizoriu, Comisia consideră că sporirea capacității a reflectat în mod clar tendința de creștere a consumului la nivelul Uniunii până în 2011.
(107)
De asemenea, Comisia a stabilit că principalul motiv al creșterii cu 12,5 % a capacității de producție între 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă a fost reprezentat de intrarea pe piața sticlei solare a unei întreprinderi, în timp ce capacitatea de producție a tuturor celorlalte întreprinderi de pe piață a scăzut ușor în aceeași perioadă.
(108)
În consecință, Comisia consideră că, în ansamblu, tendința înregistrată privind evoluția capacității industriei din Uniune a reflectat evoluția consumului la nivelul Uniunii. Astfel, Comisia consideră că o capacitate de producție ridicată a industriei din Uniune, care era deja ridicată la începutul perioadei examinate și care a rămas ridicată în cursul perioadei de anchetă, nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(109)
Ulterior comunicării constatărilor definitive, mai multe părți au susținut că presupusa capacitate excedentară nu a fost inclusă de către Comisie printre cauzele importante ale prejudiciului. Pe durata perioadei examinate, creșterea capacității nu ar fi fost justificată de creșterea consumului, întrucât industria din Uniune s-a confruntat constant cu o discrepanță semnificativă între capacitatea de producție și consum care nu este, în opinia acestora, viabilă din punct de vedere economic. O parte a susținut, de asemenea, că intrarea pe piață a unei noi întreprinderi între 2011 și sfârșitul perioadei de anchetă a contribuit la prejudiciul suferit deoarece concurența internă a crescut.
(110)
De asemenea, s-a susținut că scăderea consumului din Uniune și creșterea capacității de producție, combinate cu o scădere a vânzărilor la export au avut drept rezultat o rată scăzută de utilizare a capacității. Rata scăzută de utilizare a cauzat costuri fixe ridicate care, în opinia părții, au avut un impact semnificativ asupra industriei sticlei solare din Uniune.
(111)
Comisia observă că nivelul capacității întregii industrii din Uniune a fost constant mai ridicat decât consumul total din Uniune pe întreaga durată a perioadei examinate. Cu toate acestea, acest lucru nu a împiedicat întreprinderile din Uniune incluse în eșantion să realizeze profit în cursul celor doi ani de dinaintea perioadei de anchetă, în timp ce acestea au suferit pierderi semnificative de 14,5 % numai în perioada de anchetă.
(112)
De asemenea, capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu numai 4 % în perioada 2010-2011 și cu 2,6 % între 2011 și perioada de anchetă, ceea ce înseamnă o creștere totală modestă de 6,7 % între 2010 și perioada de anchetă.
(113)
Prin urmare, diferența dintre consum și capacitate a existat pe durata întregii perioade examinate și, chiar dacă a fost ușor mai ridicată în perioada de anchetă, aceasta nu poate explica pierderile uriașe suferite de întreprinderile incluse în eșantion în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia respinge afirmația potrivit căreia nivelul capacității industriei din Uniune nu este viabil din punct de vedere economic.
(114)
În ceea ce privește argumentul referitor la faptul că întreprinderea nou intrată pe piață în 2012 a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia observă că noua întreprindere, chiar dacă și-a instalat o capacitate ridicată de producție, a avut un volum de producție și de vânzări foarte limitat, de aproximativ 2 % din vânzările totale ale UE, în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, intrarea sa a avut un impact minor asupra performanței industriei din Uniune pe ansamblu, cu excepția faptului că a determinat creșterea semnificativă a datelor privind capacitatea și utilizarea capacității referitoare la industria din Uniune. Într-adevăr, fără datele referitoare la întreprinderea respectivă, capacitatea tuturor celorlalți producători din Uniune a scăzut, de fapt, în perioada 2011-2012.
(115)
În plus, ancheta nu a confirmat faptul că industria sticlei solare este afectată în mod semnificativ de costurile fixe. De fapt, costurile fixe medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-au situat între 25 % - 35 % din costurile totale de producție pe durata perioadei de anchetă. În anii anteriori 2010 și 2011, procentul costurilor fixe a fost ușor mai scăzut, dar a rămas în aceleași limite. Acest lucru indică, în mod clar, că respectiva capacitate ridicată din perioada de anchetă a avut, în mod evident, un impact asupra costului de producție, însă impactul acesteia nu a fost semnificativ și nu poate explica pierderile ridicate suferite în cursul perioadei de anchetă, în special în comparație cu profiturile realizate în anii anteriori. În plus, rata de utilizare a capacității a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut comparativ cu anii anteriori, dar s-a situat în continuare la nivelul de 65 % în cursul perioadei de anchetă.
(116)
În sfârșit, în analiza efectuată, Comisia a ținut cont, de asemenea, de faptul că respectiva capacitate instalată poate fi adaptată pentru producția altor tipuri de sticlă, care nu intră în domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, inclusiv din acest motiv, Comisia nu este de acord cu partea interesată cu privire la faptul că respectiva capacitate instalată ridicată nu este viabilă din punct de vedere economic.
(117)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia respinge afirmațiile prezentate de partea respectivă și reiterează faptul că evoluția consumului, a capacității și a utilizării capacității în cursul perioadei examinate, analizate atât separat, cât și cumulativ, nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping.
2.4. Tendințe ale sectorului modulelor solare
(118)
Două părți au afirmat că, pe lângă evoluția consumului produsului în cauză, prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat, de asemenea, de scăderea consumului de module solare și de pierderile suferite de acest sector la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012. S-a afirmat că impactul dificultăților financiare ale producătorilor de panouri solare asupra pieței de sticlă solară a început să fie resimțit la sfârșitul anului 2011 și în 2012, ca urmare a intervalului de timp între cele două evenimente.
(119)
Aceleași argumente au fost repetate de către una dintre părți ulterior comunicării constatărilor definitive.
(120)
În considerentul 143 din regulamentul provizoriu, Comisia a constatat într-adevăr că tendințele observate în sectorul modulelor solare au un impact important asupra consumului de sticlă solară, întrucât 80-85 % din vânzările de sticlă solară se realizează către producătorii de module solare (module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și module fotovoltaice cu strat subțire). Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentele 143 și 144 din regulamentul provizoriu, consumul de module solare a crescut constant pe durata perioadei examinate, și anume, în perioada 2009-2012 și, chiar dacă nivelul consumului a scăzut în 2012, acesta a rămas cu 221 % mai mare decât în 2009 și cu 44 % mai mare decât în 2010 (7). De asemenea, s-a stabilit că reducerile tarifelor fixe (FIT) operate la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012 nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile de module solare care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important constatat (8) întrucât cererea de module solare a rămas relativ ridicată în perioada 2009-2012.
(121)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că scăderea din 2012 a nivelului consumului de module solare nu poate fi considerată în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile de sticlă solară din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(122)
În mod similar, având în vedere că cererea de module solare a rămas relativ ridicată în perioada 2009-2012, iar cererea de sticlă solară a crescut cu 65 % în aceeași perioadă, impactul asupra consumului de sticlă solară al deteriorării situației financiare a producătorilor de module solare la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012 nu poate fi considerat în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile de sticlă solară din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(123)
În absența altor observații, se confirmă concluzia formulată la considerentul 144 din regulamentul provizoriu.
2.5. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(124)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia confirmă constatările sale din considerentele 130-133 din regulamentul provizoriu conform cărora importurile produsului în cauză din țara în cauză au făcut obiectul unui dumping în cursul perioadei de anchetă și au subcotat vânzările industriei din Uniune. De asemenea, există o coincidență clară, în timp, între creșterea volumului importurilor care au făcut obiectul unui dumping și deteriorarea situației industriei din Uniune. Importurile care au făcut obiectul unui dumping au fost în concurență directă cu producția industriei din Uniune și, prin urmare, industria din Uniune a înregistrat pierderi în ceea ce privește profitabilitatea și cota de piață în perioada examinată. Alte cauze posibile ale prejudiciului au fost analizate mai sus și niciuna dintre acestea, analizate atât individual, cât și cumulativ, nu a fost considerată ca fiind de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(125)
Nu au fost furnizate dovezi noi care să modifice concluzia respectivă și, în absența altor observații referitoare la concluzia privind legătura de cauzalitate, Comisia confirmă considerentele 145 și 146 din regulamentul provizoriu.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(126)
În absența oricăror observații referitoare la interesul industriei din Uniune, Comisia confirmă considerentele 148-151 din regulamentul provizoriu.
2. Interesul importatorilor și al comercianților neafiliați
(127)
În absența oricăror observații referitoare la interesul importatorilor și al comercianților neafiliați, Comisia confirmă considerentele 152, 153, 154 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul furnizorilor de materii prime
(128)
În absența oricăror observații referitoare la interesul furnizorilor de materii prime, Comisia confirmă considerentul 155 din regulamentul provizoriu.
4. Interesul utilizatorilor
(129)
Un utilizator s-a făcut cunoscut și a indicat faptul că măsurile antidumping nu îl vor afecta deoarece nu a folosit sticlă solară produsă în RPC și nici nu intenționează să folosească astfel de sticlă.
(130)
Un producător-exportator a afirmat că instituirea unei taxe antidumping la importul de sticlă solară din China poate fi într-o mică măsură în beneficiul industriei sticlei solare din Uniune, însă va prejudicia într-o mare măsură industria termică solară și de module fotovoltaice din Uniune deoarece aceasta va trebui să plătească mai mult pentru produsul în cauză. De asemenea, o astfel de măsură ar fi, fără îndoială, contrară obiectivului de protecție a mediului al Uniunii deoarece ar crește prețurile modulelor fotovoltaice și ale aplicațiilor termice solare și ar favoriza industria sticlei solare, considerate a fi o mare consumatoare de energie.
(131)
Astfel cum se prevede în considerentul 157 din regulamentul provizoriu, instituirea de taxe antidumping va avea doar un impact foarte limitat (mai mic de 1 %) asupra costurilor totale ale modulelor solare. Nu au fost primite dovezi care să pună sub semnul întrebării exactitatea acestei analize. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(132)
În absența altor observații primite cu privire la interesul Uniunii, Comisia confirmă considerentele 155-159 din regulamentul provizoriu.
5. Aspecte referitoare la concurență
(133)
În absența oricăror observații privind aspectele referitoare la concurență identificate în considerentele 160-163 din regulamentul provizoriu, Comisia confirmă considerentele respective.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(134)
Nu au fost primite observații care să modifice analiza interesului Uniunii, astfel cum este prevăzută în regulamentul provizoriu. Prin urmare, Comisia confirmă considerentul 164 din regulamentul provizoriu.
G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(135)
Mai multe părți interesate au contestat ținta de 8,3 % pentru marja de profit a industriei din Uniune, stabilit în considerentul 167 din regulamentul provizoriu, afirmând că această cifră este nerealistă și prea ridicată. Părțile au susținut că marja de profit de 8,3 % în 2010 a fost cea mai ridicată în perioada examinată deoarece anul 2010 a fost cel mai bun an pentru industria mondială de module fotovoltaice. Ele au afirmat, de asemenea, că este imposibil ca industria de sticlă solară din Uniune să obțină aceeași marjă de profit în 2012 în absența dumpingului, dat fiind că, în opinia lor, industria mondială a modulelor fotovoltaice, inclusiv industria modulelor fotovoltaice din Uniune, a intrat într-o recesiune accentuată în 2012.
(136)
Comisia respinge această afirmație. Comisia a utilizat ca profit-țintă profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, când importurile produsului în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu au putut denatura condițiile normale de concurență. Prin urmare, marja de profit utilizată pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului corespunde unei perioade când industria din Uniune putea estima în mod rezonabil un profit în condiții normale de concurență, nefiind încă afectată de importurile care au făcut obiectul unui dumping (9).
(137)
În sfârșit, în ceea ce privește industria sticlei solare, anul de vârf al acesteia nu a fost 2010, astfel cum afirmă părțile, ci 2011, când s-a înregistrat cel mai mare consum la nivelul Uniunii și cel mai mare volum de vânzări al industriei din Uniune.
(138)
În urma comunicării constatărilor definitive, o parte și-a reiterat afirmația prin care contesta marja de profit utilizată ca profit-țintă. Ea a susținut că toți ceilalți factori care au afectat profitabilitatea în cursul perioadei de anchetă ar trebui să fie luați în considerare de către Comisie. Partea în cauză a afirmat că un profit-țintă rezonabil nu poate fi mai mare de 5 %.
(139)
Comisia respingea afirmația din următoarele motive. Profitul-țintă utilizat nu se bazează pe o estimare ci pe un profit real realizat de industria din Uniune anterior denaturării concurenței cauzate de importurile din China care au făcut obiectul unui dumping. Comisia consideră profitul respectiv ca fiind unul rezonabil și a ținut cont de faptul că situația de pe piață nu a fost în mod considerabil diferită comparativ cu perioada de anchetă, cu excepția impactului importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping. Declarația părții în această privință, potrivit căreia consumul a fost mult mai ridicat în 2010 decât în 2012, este faptic incorectă. Astfel cum s-a indicat în secțiunea E.2.3 mai sus, consumul în 2010 s-a situat la un nivel similar celui din 2012. De asemenea, în 2010, industria din Uniune și-a dezvoltat capacitatea având în vedere creșterea considerabilă estimată a cererii, fapt care i-a afectat în mod negativ profitul din anul respectiv. În sfârșit, profitul-țintă propus de 5 % este arbitrar deoarece nu se bazează pe date sau calcule reale și, prin urmare, este respins.
(140)
Pe de altă parte, reclamantul a susținut că marja de profit este prea mică și că aceasta ar trebui să fie majorată de către Comisie la 15 % deoarece profiturile reclamanților pentru anul 2010 au fost mai mari de 10 %. S-a afirmat că marjele de profit mai mici care par să fi fost obținute de alți producători din UE incluși în eșantion în 2010 nu sunt reprezentative pentru profiturile care pot fi estimate în mod rezonabil în lipsa unor importuri comercializate în mod neloial. Cel mai probabil, există motive legate de aspecte sau politici de gestionare ale întreprinderilor respective, incluzând posibile politici de tarifare pe termen scurt, destinate obținerii de cote de piață, ceea ce ar explica de ce acestea au obținut doar o marjă mai mică în anul respectiv și de ce s-au numărat printre primele întreprinderi care au suferit prejudicii ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(141)
Comisia nu acceptă această afirmație. Astfel cum s-a explicat mai sus în prezenta secțiune, în opinia Comisiei, profitul mediu în 2010 pentru întreaga industrie din Uniune reflectă în mod corect profitul mediu în condiții normale de concurență. Concluzia nu este contrazisă de faptul că unii membri ai industriei din Uniune au luat decizii de gestionare care au condus la marje de profit mai mici sau mai mari decât cele ale altor membri din cadrul aceleiași industrii. Într-adevăr, existența unor astfel de diferențe este o caracteristică intrinsecă a comportamentului întreprinderilor într-o economie de piață.
(142)
În absența altor observații, Comisia confirmă metodologia descrisă în considerentele 166-169 din regulamentul provizoriu.
2. Măsuri definitive
(143)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză, la nivelul marjelor de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În cazul de față, nivelul taxei ar trebui să fie stabilit în consecință la nivelul marjelor de prejudiciu constatate.
(144)
În urma comunicării constatărilor provizorii, reclamantul a afirmat că taxele provizorii ad valorem nu au fost eficiente. Prin urmare, acesta a solicitat Comisiei să impună măsuri definitive sub forma unui preț minim la import („PMI”). Reclamantul a susținut că un astfel de preț minim la import ar eficientiza măsurile, în special dacă ar fi impuse două prețuri minime la import, unul pentru sticla solară acoperită și unul pentru sticla solară neacoperită. Motivele prezentate de către reclamant au fost următoarele.
(145)
În primul rând, reclamantul a afirmat că, ulterior perioadei de anchetă, producătorii-exportatori au vândut sticlă acoperită pe piața UE la prețul cu care vânduseră sticla solară neacoperită în timpul perioadei de anchetă. Acesta a susținut, de asemenea, că sticla acoperită are costuri de producție mai ridicate decât sticla neacoperită și că, în mod normal, aceasta este vândută la prețuri care sunt cu 20 % până la 25 % mai mari decât cele ale sticlei neacoperite.
(146)
În al doilea rând, reclamantul a afirmat că, după perioada de anchetă, cererea la nivelul Uniunii a trecut de la sticla solară neacoperită la cea acoperită. Utilizatorii au achiziționat într-o proporție din ce în ce mai mare sticlă solară acoperită în detrimentul sticlei solare neacoperite. Prin urmare, importurile din RPC în UE în a doua jumătate a anului 2013 au constat aproape în totalitate în sticlă solară acoperită, în timp ce, în timpul perioadei de anchetă, situația a fost inversă.
(147)
Într-adevăr, măsurile antidumping pot avea forme diferite. Comisia dispune de competențe extinse în alegerea formei măsurilor, însă obiectivul este de a elimina efectele dumpingului prejudiciabil.
(148)
Ancheta a confirmat că există o diferență semnificativă atât la nivelul costurilor, cât și la nivelul prețurilor între sticla solară neacoperită și cea acoperită datorită diferenței între caracteristicile tehnice ale celor două produse. Într-adevăr, sticla solară acoperită, care, în funcție de tehnologia folosită, poate fi acoperită pe ambele fețe sau pe o singură față, prezintă un factor de transmisie mai ridicat în comparație cu sticla solară neacoperită și ar putea avea proprietăți suplimentare de autocurățare, antimurdărire sau duritate. O sticlă solară neacoperită de calitate ridicată poate atinge o transmisie a luminii solare de până la 92 %. Acoperirea poate reduce reflexia cu aproximativ 3 % (pe fiecare față) și, prin urmare, poate crește transmisia sticlei solare acoperite pe o singură față la maximum 95 % și a sticlei solare acoperite pe ambele fețe la maximum 98 %.
(149)
În cursul perioadei de anchetă, 81 % din sticla solară importată din RPC și vândută în UE era neacoperită, în timp ce doar 19 % din aceasta era acoperită. Atât diferențele de preț, cât și cele de cost constatate între sticla solară neacoperită și cea acoperită în timpul perioadei de anchetă s-au situat în jur de 30 %.
(150)
Cu toate acestea, Comisia consideră că dovezile furnizate de reclamant pentru a justifica această afirmație nu au fost suficient de solide. De asemenea, Comisia nu deține dovezi sau date suficiente din alte surse care să-i permită să concluzioneze că, de la momentul instituirii măsurilor antidumping provizorii, cererea a trecut de la sticla solară neacoperită la cea acoperită și că prețurile, în special pentru sticla acoperită, au scăzut semnificativ, astfel cum afirmă reclamantul.
(151)
În consecință, Comisia nu poate accepta afirmația și consideră adecvată instituirea unor taxe ad valorem în locul unor prețuri minime la import. Cu toate acestea, pentru a răspunde preocupărilor exprimate mai sus, vor fi create două coduri TARIC diferite (Tariful vamal integrat al Comunităților Europene), unul pentru sticla solară acoperită și altul pentru sticla solară neacoperită. Acestea vor permite Comisiei să monitorizeze îndeaproape evoluțiile pieței și să decidă în timp util dacă sunt necesare alte măsuri suplimentare.
(152)
De asemenea, Comisia reamintește că, în trecut, a folosit prețurile minime la import în circumstanțe specifice, în special, în următoarele situații:
-
un preț la export deosebit de ridicat pentru un tip de produs, ceea ce a însemnat că nu exista dumping cu privire la respectivul tip de produs (10);
-
considerente legate de puterea de piață și cota de piață a producătorilor din Uniune, care au făcut necesară, din motive de interes al Uniunii, garantarea faptului că prețurile importurilor nu depășesc un anumit nivel (11).
(153)
În plus, prețurile minime la import au fost folosite, în principal, pentru produse omogene și nu pentru produse precum cel din cazul de față, care cuprinde o varietate de tipuri de produse.
(154)
Inclusiv din aceste motive, Comisia consideră că prețurile minime la import nu sunt adecvate în cazul de față.
(155)
În urma comunicării constatărilor definitive, reclamantul și-a reiterat solicitarea de instituire a unui preț minim la import și a formulat observații cu privire la considerentele 152-156 de mai sus, indicând următoarele.
(156)
În primul rând, în opinia sa, considerentele respective nu abordează considerațiile legate de eficacitatea formei măsurilor adoptate pentru a înlătura efectele prejudiciabile ale dumpingului și subvenționării care reprezintă, de asemenea, un motiv întemeiat de a utiliza prețul minim la import.
(157)
În al doilea rând, Comisia nu ar fi explicat de ce considerațiile respective sunt relevante în cazul de față și în ce măsură sunt mai importante decât interesul industriei din UE.
(158)
În al treilea rând, acesta a susținut că produsul în cauză este suficient de omogen pentru a permite aplicarea practică a unui preț minim la import, întrucât cele două tipuri principale de produs prezintă trăsături distinctive clare care permit o diferențiere adecvată a prețurilor și facilitează gestionarea și controlul, mai ales că aproape toate importurile constau în prezent în sticlă solară acoperită.
(159)
În ceea ce privește prima afirmație, este posibil, într-adevăr, ca cererea să se fi orientat către sticla solară acoperită în detrimentul celei neacoperite. Cu toate acestea, întrucât nu au fost furnizate dovezi suplimentare, Comisia nu poate concluziona că prețurile, în special cele ale sticlei solare acoperite, au scăzut semnificativ. Prin urmare, ea nu are motive să-și modifice concluzia anterioară, și anume, că taxele ad valorem sunt mai adecvate pentru a înlătura efectele prejudiciabile ale dumpingului și subvenționării.
(160)
Cu privire la cea de-a doua observație, scopul considerentelor în cauză a fost de a ilustra faptul că, în cazul de față, Comisia nu consideră adecvată instituirea unui preț minim la import, cu excepția cazului în care reclamantul ar aduce dovezi suplimentare în sprijinul afirmațiilor formulate. Întrucât el nu a făcut acest lucru, Comisia nu consideră necesară analizarea suplimentară a beneficiului unui preț minim la import pentru interesul industriei din UE.
(161)
În ceea ce privește cea de-a treia observație, reclamantul nu a contestat diferitele tipuri de produse definite de Comisie în anchetă și nu a demonstrat că nu ar exista o diferență de prețuri. Oferta de angajament prezentată de către producătorii-exportatori, care prevede diferite prețuri minime la import, indică, de asemenea, că diferențele sunt reale. Prin urmare, afirmația este respinsă. În orice caz, chiar dacă s-ar accepta de către Comisie faptul că produsul în cauză ar putea fi destul de omogen, ea consideră aspectul irelevant deoarece solicitarea unui preț minim la import este respinsă inclusiv din celelalte două motive prezentate mai sus. De asemenea, Comisia reamintește faptul că poate lua în considerare informații care se referă la perioada ulterioară anchetei numai în cazuri excepționale [a se vedea articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază]. Reclamanții nu au demonstrat că situația ar constitui o astfel de situație excepțională și nici faptul că alte soluții disponibile, cum ar fi monitorizarea prin intermediul creării unui cod TARIC suplimentar, nu ar fi suficiente.
(162)
În concluzie, Comisia respinge afirmațiile.
(163)
În urma comunicării constatărilor definitive, câțiva producători de module solare au solicitat, de asemenea, un preț minim la import. Principalele lor preocupări au fost:
-
după perioada de anchetă, capacitatea de producție de sticlă solară a scăzut în mod accentuat și mulți producători din Uniune au ieșit în mod irevocabil de pe piață. Singurii trei producători din Uniune rămași pe piață nu mai pot acoperi mai mult de 50 % din cererea europeană. Astfel, producătorii de module solare trebuie să se aprovizioneze din RPC pentru a-și acoperi nevoile. Un utilizator a afirmat că va fi obligat să se bazeze pentru aprovizionare doar pe unul sau doi producători din Uniune care sunt capabili să îndeplinească specificațiile tehnice solicitate ale produsului;
-
taxele, astfel cum sunt propuse în prezent, ar crește costurile de producție ale modulelor solare în mod semnificativ (cu aproximativ 3 cenți pe watt, ceea ce ar reprezenta cinci procente din prețul minim la import stabilit în cazul panourilor solare);
-
prețul minim la import ar trebui conceput astfel încât să nu conducă la costuri mai ridicate pentru modulele solare în UE.
(164)
Cu privire la primul argument, Comisia nu are niciun motiv să considere că producătorii din Uniune care și-au redus sau și-au încetat temporar activitatea nu își vor relua activitatea la capacitate maximă după ce importurile se vor realiza din nou la prețuri corecte. Astfel cum s-a arătat mai sus în considerentele 106-112, industria din Uniune dispune de o capacitate suficientă pentru a satisface întregul consum la nivelul Uniunii. Prin urmare, afirmația este respinsă. Comisia respinge, de asemenea, afirmația unui utilizator care susține că ar fi obligat să se bazeze doar pe unul sau pe doi producători din Uniune pentru aprovizionare. În realitate, producătorii-exportatori chinezi vor putea, în continuare, să aprovizioneze piața Uniunii. Măsurile antidumping, indiferent de forma lor, ar trebui să asigure faptul că importurile sunt realizate la prețurile corecte și nu sunt menite să elimine complet importurile din RPC.
(165)
Cu privire la cel de-al doilea argument, utilizatorii nu au furnizat nicio dovadă prin care să-și demonstreze afirmația. Dimpotrivă, Comisia a stabilit în considerentul 157 din regulamentul provizoriu că impactul măsurilor va fi mai mic de 1 % asupra costurilor totale ale modulelor solare produse de întreprinderile care au cooperat la anchetă. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(166)
În consecință, nu este necesară exprimarea unui punct de vedere cu privire la cel de-al treilea aspect formulat de către producătorii de module solare.
(167)
În paralel cu ancheta antidumping, a fost derulată, de asemenea, o anchetă antisubvenții. Având în vedere aplicarea regulii taxei celei mai mici și faptul că marjele de subvenții definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, Comisia ar trebui să instituie taxa compensatorie definitivă la nivelul marjelor de subvenție definitive stabilite și ulterior să instituie taxa antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului. Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care taxele vor fi instituite sunt stabilite după cum urmează:
Întreprindere
Marjă de subvenție
Marjă de dumping
Nivel de eliminare a prejudiciului
Taxă compensatorie
Taxă antidumping
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Alte întreprinderi cooperante
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Toate celelalte întreprinderi
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Nivelurile taxelor antidumping individuale pentru întreprinderi menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul întreprinderilor în cauză în cursul anchetei. Nivelurile taxelor respective (spre deosebire de taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”la nivel național) se aplică în mod exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză și fabricat de întreprinderile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de oricare altă întreprindere care nu este în mod specific menționată în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate celor menționate în mod specific, nu ar trebui să beneficieze de nivelurile respective și ar trebui să fie supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”. Datorită faptului că a existat un nivel ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori (peste 80 %, a se vedea considerentul 15 din regulamentul provizoriu), nivelul taxei respective se bazează pe marja individuală de prejudiciu cea mai ridicată stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Taxa aplicabilă „altor întreprinderi cooperante” se bazează pe media ponderată a exportatorilor incluși în eșantion și se aplică tuturor întreprinderilor cooperante care nu au fost incluse în eșantion (cu excepția întreprinderii Henan Yuhua, care face obiectul unei taxe individuale în urma cererii sale de examinare individuală, a se vedea considerentul 48 din regulamentul provizoriu).
(169)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată Comisiei (12) împreună cu toate informațiile relevante, în special cu privire la orice modificare a activităților întreprinderii referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective privind entitățile de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul poate fi modificat în consecință prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
3. Angajamente
(170)
În urma comunicării constatărilor definitive, cei trei producători-exportatori incluși în eșantion și Henan Yuhua au oferit angajamente de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Aceștia prevăd diferite prețuri minime la import corespunzătoare unor grupuri diferite de tipuri de produse.
(171)
Comisia notează că prețurile minime la import propuse de toate întreprinderile sunt mult mai mici decât prețurile neprejudiciabile pe care aceasta le-a stabilit în cursul anchetei. Prin urmare, Comisia nu consideră că acestea sunt stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(172)
Chiar dacă acestea ar fi fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului, întreprinderile incluse în eșantion propun o ajustare trimestrială numai a prețului pentru sticla solară acoperită, pe baza evoluției prețurilor de pe piața modulelor solare. Comisia nu poate accepta această metodă de indexare din următoarele motive.
(173)
În primul rând, prețurile tuturor tipurilor de produse ar trebui să fie ajustate în mod regulat, în caz contrar în scurt timp ar putea apărea o discrepanță creată artificial între nivelurile prețurilor sticlei solare acoperite și cele ale sticlei solare neacoperite. În al doilea rând, Comisia nu consideră adecvată ajustarea prețurilor sticlei solare pe baza prețurilor utilizatorilor finali (și anume, prețurile modulelor solare). Acest lucru ar putea conduce la o micșorare nejustificată a marjelor de profit ale industriei sticlei solare, în cazul în care prețurile modulelor solare ar scădea, de exemplu, ca urmare a scăderii prețurilor altor componente ale modulelor solare.
(174)
În general, Comisia consideră adecvată indexarea prețului minim la import în funcție de prețurile materiilor prime. Cu toate acestea, în cazul de față, nicio materie primă nu a fost identificată ca reprezentând un procent semnificativ din costurile totale de fabricație.
(175)
De asemenea, Comisia a stabilit că prețurile sticlei solare au fost în mod semnificativ instabile în cursul perioadei de anchetă în RPC și în Turcia.
(176)
În plus, există un risc ridicat de compensare încrucișată, întrucât unele dintre întreprinderile în cauză vând produsul în cauză, precum și alte produse, acelorași clienți. În sfârșit, prețurile minime la import propuse de către întreprinderile incluse în eșantion nu par să acopere toate tipurile de produse fabricate de către producătorii-exportatori respectivi. Acești factori fac impracticabilă și dificil de monitorizat punerea în aplicare eficace a angajamentelor.
(177)
Prin urmare, din motivele prezentate mai sus, Comisia respinge propunerile de angajamente.
4. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(178)
Având în vedere marjele de dumping constatate și având în vedere nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, ar trebui percepute definitiv sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită de regulamentul provizoriu. Sumele depuse care depășesc nivelurile combinate ale taxei antidumping definitive și ale taxelor compensatorii ar trebui returnate.
5. Caracterul executoriu al măsurilor
(179)
În cazul în care condițiile de piață se modifică semnificativ după instituirea măsurilor definitive, Comisia poate, din proprie inițiativă, să revizuiască forma măsurilor în scopul de a evalua dacă măsurile au rezultatele dorite privind eliminarea prejudiciului și dacă se justifică o modificare a formei măsurilor.
(180)
În scopul de a preveni o eventuală absorbție a măsurilor, Comisia intenționează să inițieze imediat o revizuire în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază și poate supune înregistrării importurile, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, în cazul în care i se furnizează dovezi privind un astfel de comportament. În conformitate cu articolul 12 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea taxei instituite poate fi majorată pentru a atinge dublul valorii taxei instituite inițial.
(181)
Comisia se va baza, printre altele, pe informații privind supravegherea importurilor, furnizate de autoritățile vamale naționale, precum și pe informații furnizate de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(182)
Comitetul stabilit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a prezentat un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sticlă solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), cu o rezistență la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistență mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), care se încadrează, în prezent, la codul NC ex 7007 19 80 și care este originară din Republica Populară Chineză. Sticla solară acoperită (pe o singură parte sau pe ambele părți) se încadrează la codul TARIC 7007198019, iar sticla solară neacoperită se încadrează la codul TARIC 7007198011.
(2) Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile enumerate în tabel, se stabilesc după cum urmează:
Întreprindere
Taxa antidumping
Codul adițional TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Alte întreprinderi cooperante enumerate în anexa I
24,1 %
Toate celelalte întreprinderi
25,0 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei antidumping menționate pentru întreprinderile enumerate la alineatul (2) este condiționată de punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care este conformă cu cerințele prevăzute în anexa II. În cazul în care nu se pune la dispoziție o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1205/2013 al Comisiei (13) se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile combinate ale taxelor antidumping prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și ale taxelor compensatorii adoptate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 471/2014 al Comisiei (14) sunt returnate.
Articolul 3
În cazul în care un nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei probe suficiente pentru a se stabili că:
-
nu a exportat în Uniune produsul descris la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (1 ianuarie 2012 - 31 decembrie 2012);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv către Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă a produsului în cauză către Uniune,
articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat prin adăugarea noului producător-exportator în lista întreprinderilor cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel taxei medii ponderate de 24,1 %.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 mai 2014.