РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 157/2013 AL CONSILIULUI
din 18 februarie 2013
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care au făcut obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 25 noiembrie 2011, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „procedura AD” sau „procedura”) cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din Statele Unite ale Americii („SUA” sau „țară în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile în Uniune de bioetanol originar din SUA și a inițiat o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”). Procedura respectivă s-a încheiat la 21 decembrie 2012, fără instituirea unor măsuri compensatorii.
(3)
Procedura AD a fost deschisă în urma unei plângeri prezentate la 12 octombrie 2011 de către Asociația producătorilor europeni de etanol regenerabil (ePURE) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători reprezentând peste 25 % din producția totală de bioetanol a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, exportatorii/producătorii din SUA, importatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și autoritățile din SUA cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii.
(5)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
1.2.1. Eșantionarea exportatorilor/producătorilor din SUA
(6)
Ținând cont de numărul potențial mare de exportatori/producători din SUA, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să completeze un formular de eșantionare, astfel cum prevede avizul de deschidere, furnizând informații de bază privind activitățile lor legate de producția și vânzările de bioetanol în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).
(8)
Autoritățile americane competente au fost, de asemenea, consultate în ceea ce privește selectarea unui eșantion reprezentativ.
(9)
Peste 60 de exportatori/producători s-au făcut cunoscuți și au furnizat informațiile solicitate în termenul de 15 zile.
(10)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de bioetanol în Uniune care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a fost alcătuit din șase producători de bioetanol din SUA („eșantionul american”).
(11)
În cadrul anchetei s-a constatat că producția unuia dintre producătorii incluși în eșantionul american nu a fost exportată în Uniune în cursul PA. Prin urmare, această societate a fost exclusă din eșantion.
(12)
Cu toate că ceilalți producători incluși în eșantion au menționat exporturi de bioetanol în Uniune în formularul de eșantionare, ancheta a arătat că niciunul dintre aceștia nu a exportat bioetanol pe piața Uniunii. În fapt, aceștia îl vindeau pe piața americană comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați, care îl amestecau ulterior cu benzină și îl revindeau pe piața americană și la export, în special în Uniune. În cursul anchetei la fața locului, a devenit clar că, de fapt, spre deosebire de impresia desprinsă din informațiile furnizate în formularele lor de eșantionare de către producătorii americani incluși în eșantion, aceștia nu aveau în mod sistematic cunoștință dacă producția lor era sau nu destinată pieței Uniunii sau oricărei alte piețe inclusiv piața americană și nu erau informați în legătură cu prețurile de vânzare ale comercianților/producătorilor de amestecuri. Concret, aceasta înseamnă că producătorii americani de bioetanol nu sunt exportatorii produsului în cauză în Uniune. Exportatorii sunt, de fapt, comercianții/producătorii de amestecuri. Prin urmare, datele colectate și verificate la nivelul eșantionului american în etapa provizorie nu au permis să se stabilească dacă bioetanolul originar din SUA a fost exportat sau nu la prețuri de dumping în Uniune în cursul PA.
(13)
Astfel, nu s-au putut impune măsuri antidumping la momentul respectiv.
(14)
În vederea identificării exporturilor de bioetanol în Uniune, eșantionul american s-a bazat în principal pe datele furnizate de producătorii de amestecuri/comercianții neafiliați care nu au făcut obiectul anchetei în etapa provizorie. Deși, în etapa provizorie, unul dintre acești comercianți a cooperat în cadrul anchetei și a furnizat date suplimentare, informațiile respective nu au fost suficiente pentru a stabili cu precizie și în mod fiabil datele necesare pentru calcularea marjelor de dumping.
(15)
Prin urmare, în vederea finalizării anchetei antidumping, s-a considerat necesar ca ancheta să se bazeze mai degrabă pe datele de la comercianții și producătorii de amestecuri care au exportat efectiv produsul în cauză în Uniune.
(16)
Astfel, chestionarele antidumping au fost trimise principalilor opt comercianți/producători de amestecuri americani care au fost identificați în cursul anchetei vizând eșantionul american. Respectivii comercianți/producători de amestecuri reprezintă peste 90 % din exporturile totale de bioetanol în Uniune. Doi dintre aceștia au fost de acord să coopereze la anchetă; exporturile acestora reprezintă aproximativ 51 % din totalul exporturilor de bioetanol în Uniune în cursul PA.
1.2.2. Alcătuirea eșantionului de producători din Uniune
(17)
Ținând cont de numărul potențial mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(18)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune („eșantionul UE”). Eșantionul respectiv a inclus cinci societăți și grupuri dintre cei 19 producători din Uniune care erau cunoscuți anterior inițierii anchetei. Eșantionul a fost selectat pe baza volumului producției de bioetanol în cursul perioadei de anchetă și a localizării producătorilor cunoscuți. Acest eșantion a reprezentat 48 % din producția totală estimată a Uniunii în cursul PA.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a revelat că grupurile incluse în eșantion UE cuprindeau un număr mare de societăți sau entități unice care produceau și vindeau produsul similar. Acest lucru ar fi însemnat ca ancheta să vizeze 13 societăți, dar desfășurarea unei astfel de anchete nu era posibilă, având în vedere timpul disponibil pentru aceasta. Astfel, s-a decis să se reexamineze datele disponibile pentru selectarea unui eșantion reprezentativ. S-a considerat că eșantionul ar trebui să se bazeze pe entitățile individuale de producție cele mai mari din Uniune și din cadrul grupurilor, luând în considerare, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor din Uniune.
(20)
Prin urmare, un eșantion UE final de șase producători individuali a fost în cele din urmă selectat pe baza reprezentativității în ceea ce privește producția și volumul vânzărilor de bioetanol în cursul PA și localizarea geografice a producătorului. Producătorii respectivi cu sediul în Belgia, Țările de Jos, Franța, Regatul Unit, Suedia și Germania reprezintă 36 % din producția totală estimată a Uniunii și 44 % din producția totală raportată de societățile care au transmis date în vederea selectării unui eșantion. Acest eșantion a fost considerat reprezentativ pentru analizarea unui eventual prejudiciu adus industriei din Uniune.
(21)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații cu privire la caracterul adecvat al alegerii eșantionului.
(22)
Unele părți au susținut că eșantionul UE este mai puțin reprezentativ decât cel selectat inițial, care includea grupuri întregi de societăți. În opinia acestora, o analiză obiectivă a situației industriei din Uniune putea fi realizată numai prin includerea în eșantion a tuturor societăților care fac parte din grupuri. Părțile au susținut, în special, că toate costurile și veniturile ar putea fi alocate anumitor societăți dintr-un grup, care nu sunt vizitate și, prin urmare, nu pot fi incluse în analiza prejudiciului.
(23)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că Comisia a analizat și a verificat în mod corespunzător datele furnizate de toate societățile incluse sau neincluse în eșantion și, în special, cele furnizate de societățile care fac parte din grupuri, pentru a se asigura că toate costurile și veniturile legate de activitățile de producție și vânzare ale societăților selectate au fost reflectate pe deplin și în mod corect în analiza prejudiciului.
(24)
Unele părți au contestat includerea în eșantionul UE a producătorilor din Uniune aflați în faza de demarare a activității. Ele au afirmat, de asemenea, că o societate cu o importantă capacitate neutilizată în 2011, situată într-un stat membru care nu a pus în aplicare Directiva privind energia din surse regenerabile („RED”) (4), nu ar fi trebuit să fie inclusă în eșantion. Părțile au adăugat că, în cazul în care aceste societăți vor fi în cele din urmă incluse în eșantion, Comisia ar trebui să le adapteze datele pentru a ilustra aceste circumstanțe extraordinare.
(25)
Se consideră că demararea sau reluarea de curând a activității de către aceste societăți nu împiedică includerea lor în eșantion. Includerea acestor societăți nu este în contradicție cu criteriile de selecție a unui eșantion, astfel cum se prevede la articolul 17 din regulamentul de bază. În ceea ce privește adaptarea datelor acestora, părțile nu au furnizat niciun element deosebit ori dovezi întemeiate în sprijinul solicitării lor și nici nu au indicat modul de realizare a ajustării solicitate.
(26)
În plus, ancheta nu a revelat niciun cost, cum ar fi, de exemplu, deprecierile accelerate, care ar trebui ajustat pentru a corecta vreo denaturare datorată demarării activității. Prin urmare, solicitarea respectivă se respinge.
(27)
Anumite părți au contestat, de asemenea, faptul că o societate care a fost selectată, în mod provizoriu, în eșantionul UE și care este situată într-un stat membru cu un consum ridicat și o producție mare de bioetanol nu mai făcea parte din eșantionul UE. Acestea au susținut că situația economică a acestei societăți era bună și au sugerat că acesta a fost motivul pentru excluderea sa din eșantion. De asemenea, acestea au afirmat că selectarea eșantionului a fost orientată spre constatarea unui prejudiciu. În opinia acestor părți, Comisia ar fi trebuit să transmită tuturor producătorilor mini-chestionare pentru colectarea datelor relevante în scopul selectării unui eșantion.
(28)
În ceea ce privește transmiterea mini-chestionarelor, ar trebui să fie remarcat că, înainte de selectarea eșantionului, Comisia a solicitat informații de la toți producătorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, pentru a colecta date relevante în scopul selectării unui eșantion. După cum s-a menționat la punctul 5.2.1 din avizul de deschidere a anchetei, aceste informații au fost disponibile, începând cu data de deschidere a anchetei, în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și nu au fost de natură să permită cunoașterea situației economice actuale a respondenților. Prin urmare, Comisia a avut la dispoziția sa suficiente informații relevante pentru a selecta un eșantion reprezentativ, cu respectarea criteriilor din articolul 17 din regulamentul de bază, dar nu a putut face selecția societăților în funcție de rezultatele acestora. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.
(29)
În fine, s-a susținut că eșantionul ar fi trebuit să includă societăți producătoare de bioetanol din sfeclă de zahăr, deoarece producția din această materie primă poate fi mult mai profitabilă decât producția din grâu, de exemplu. Chiar dacă această afirmație nu a fost dovedită, informațiile disponibile au arătat că bioetanolul produs din sfeclă de zahăr reprezintă doar o mică parte din producția totală a Uniunii, aproximativ 12 % în 2011 și că două dintre societățile incluse în eșantion utilizează parțial sfecla de zahăr ca materie primă pentru producerea bioetanolului. Prin urmare, afirmația se respinge.
(30)
În temeiul celor menționate, se consideră că eșantionul selectat după cum s-a explicat mai sus, în vederea analizării prejudiciului, este reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.3. Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(31)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare posibilitatea de a se recurge la eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(32)
Doar trei importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară.
1.2.4. Răspunsuri la chestionare și verificări
(33)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate. Astfel, s-au trimis chestionare exportatorilor/producătorilor din SUA incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați care au cooperat din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.
(34)
Au fost primite răspunsuri de la exportatorii/producătorii din SUA incluși în eșantion, de la producătorii din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori neafiliați și de la patru utilizatori.
(35)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare în scopul stabilirii existenței unui dumping, a prejudiciului rezultat din aceasta și a interesului Uniunii.
(36)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Exportatori/producători din SUA
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa
-
POET LLC, Wichita, Kansas și Sioux Falls, Dakota de Sud
Comerciant neafiliat din SUA
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texas
Comerciant afiliat din Elveția
-
Cargill International SA, Geneva
Producători din Uniune
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Țările de Jos
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgia
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Germania
-
Ensus, Yarm, Regatul Unit
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Suedia
-
Tereos BENP, Lillebonne, Franța
Importatori neafiliați din Uniune
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Țările de Jos
-
Greenergy Fuels Limited, Londra, Regatul Unit
Utilizatori din Uniune
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V. Rotterdam, Țările de Jos
1.3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(37)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA („perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(38)
Produsul în cauză este bioetanolul, denumit uneori „etanol combustibil”, mai precis alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m) măsurat conform standardului EN 15376, precum și alcoolul etilic obținut din produsele agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) existent în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v), originar din SUA și încadrat în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97.
(39)
Bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime agricole, cum ar fi trestia de zahăr, sfecla de zahăr, cartofii, maniocul și porumbul. În SUA se face o distincție, în funcție de diferitele materii prime, după cum urmează:
(a)
Biocombustibilul convențional (produs, în principal, pe bază de porumb și denumit în mod frecvent etanol din porumb), definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din amidon de porumb produs în instalații a căror construcție a început ulterior datei de intrare în vigoare a Legii privind independența și securitatea energetică în decembrie 2007 (5) și care în viitor trebuie să conducă la o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră („GES”), comparativ cu valorile de referință ale emisiilor de GES generate de benzină și motorină de-a lungul ciclului de viață.
(b)
Biocombustibilul avansat, definit ca fiind un combustibil regenerabil (altul decât etanolul derivat din amidon de porumb) derivat din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform Legii privind politica energetică (Energy Policy Act, „EPA”), care sunt cu cel puțin 50 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES. Acest termen include „biocombustibilii celulozici” precum bioetanolul și „motorina pe bază de biomasă”. Programul pentru biocombustibili avansați include programul pentru biocombustibilii celulozici, motorina pe bază de biomasă, precum și pentru biocombustibilii avansați nediferențiați.
(40)
Mai precis, biocombustibilul celulozic (6) este definit ca fiind un combustibil regenerabil derivat din orice tip de celuloză, hemiceluloză sau lignină, derivată la rândul său, din biomasă regenerabilă, care generează emisii de GES de-a lungul ciclului de viață, stabilite conform EPA, care sunt cu cel puțin 60 % mai reduse decât valorile de referință ale emisiilor de GES de-a lungul ciclului de viață. Biocombustibilii celulozici includ bioetanolul celulozic. Există cercetări și proiecte-pilot susținute în mare parte de guvernul federal al SUA pentru producerea de biocombustibili avansați și, în special, bioetanol celulozic, obținut în principal din deșeuri agricole și forestiere. Potrivit oficialilor americani și datelor publice disponibile (7), producția acestui tip de bioetanol va ajunge la aproximativ 4 miliarde de litri în 2014 și la peste 50 de miliarde de litri până în 2021. Producția de bioetanol celulozic a fost neglijabilă în cursul PA.
(41)
De la începutul perioadei de anchetă până în prezent, porumbul a fost principala materie primă utilizată în Statele Unite ale Americii, în timp ce, în Uniune, principala materie primă utilizată este grâul.
(42)
Ancheta a arătat că, în general, bioetanolul este vândut sub formă pură producătorilor de amestecuri/comercianților, care îl amestecă (8) cu benzină, în special pentru a obține amestecuri cu un conținut ridicat de etanol, care sunt exportate sau vândute pe piața americană pentru a fi amestecate în continuare și folosite pentru consum. Obținerea amestecului nu reprezintă o operațiune foarte complexă, acesta poate fi obținut prin amestecarea produselor în rezervoare speciale, adăugând procentele dorite de bioetanol și benzină.
(43)
Pentru a se identifica diferitele tipuri de bioetanol sau amestecuri de bioetanol aflate în uz în întreaga lume, amestecurile de combustibili și etanol primesc numere „E”, care descriu procentul de etanol din amestec, exprimat ca volum. De exemplu, E85 conține 85 % etanol anhidru și 15 % benzină. Amestecurile cu conținut redus de etanol, de la E5 la E25, sunt, de asemenea, cunoscute sub denumirea de gazohol, deși, la nivel internațional, cea mai frecventă utilizare a termenului gazohol se referă la amestecul E10. Amestecurile E10 sau inferioare au fost utilizate în peste douăzeci de țări din întreaga lume până în anul 2011, în frunte cu SUA, unde aproape întreaga cantitate de benzină vândută cu amănuntul în 2010 a fost amestecată cu 10 % bioetanol.
(44)
Ancheta a revelat că toate tipurile de bioetanol sunt considerate a fi biocombustibili, în conformitate cu Programul privind standardul național pentru combustibili din surse regenerabile (National Renewable Fuel Standard program, RFS1) stabilit în cadrul Legii privind politica energetică din 2005, care a modificat Legea privind protecția aerului (Clean Air Act) prin instituirea primului standard național privind combustibilii din surse regenerabile. Congresul SUA a atribuit Agenției pentru Protecția Mediului din SUA (EPA) responsabilitatea de a colabora cu Departamentul pentru Energie al SUA, Departamentul pentru Agricultură al SUA, precum și cu părțile interesate în vederea elaborării și implementării acestui program.
(45)
Datorită politicii lor energetice, SUA au devenit cel mai mare producător la nivel mondial de bioetanol începând cu 2005, reprezentând 57,5 % din producția mondială. În 2009, cerințele stabilite de EPA au permis producerea a cel puțin 11 miliarde de galoane americane de combustibili din surse regenerabile, în special pentru a ține pasul cu obiectivele stabilite prin Legea privind independența și securitatea energetică din 2007. De asemenea, producția la scară largă a permis producătorilor americani să devină exportatori de bioetanol pe alte piețe, inclusiv în Uniune.
(46)
Pe baza unor surse oficiale, a informațiilor de pe piață și a informațiilor publice disponibile (9), toate tipurile de bioetanol și bioetanolul din amestecuri, respectiv amestecurile de bioetanol cu benzină minerală, astfel cum se explică la considerentul (43), care sunt produse în SUA și vândute fie în SUA fie exportate, sunt considerate a fi combustibili pe bază de bioetanol și sunt parte a unui pachet legislativ privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile și combustibilii alternativi din SUA.
(47)
S-a constatat că toate tipurile de bioetanol și bioetanol din amestecuri care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau a variațiilor în procesul de producție, au proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Posibilele variații minore ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre acesta.
(48)
Anumite părți au afirmat că definiția produsului în cauză nu este clară, în special pentru că nu permite diferențierea între bioetanolul utilizat drept combustibil și cel destinat altor întrebuințări. Prin urmare, acestea au susținut că ancheta ar trebui să vizeze etanolul pentru toate utilizările și etanolul din toate sursele, inclusiv etanolul sintetic care concurează cu bioetanolul pentru uz industrial.
(49)
O altă parte a susținut contrariul, și anume că ancheta ar trebui să vizeze doar bioetanolul utilizat drept combustibil și că bioetanolul pentru uz industrial ar trebui, în consecință, exclus.
(50)
În acest context, se menționează că produsul în cauză ar trebui, în principal, definit în funcție de proprietățile sale fizice, tehnice și chimice de bază, și nu în funcție de utilizările sau întrebuințările sale. Un produs cu diferite întrebuințări poate avea, într-adevăr, proprietăți de bază identice sau similare, oricare ar fi utilizările sale suplimentare și, în anumite condiții, poate fi necesară aprofundarea analizei definiției produsului și a domeniului de aplicare a acestuia în lumina specificității industriei și pieței.
(51)
În speță, era clar că avizul de deschidere nu a urmărit includerea etanolului sintetic în definiția produsului. Etanolul sintetic are caracteristici diferite față de bioetanol și nu corespunde criteriilor de mai sus legate de definiția produsului în cauză. Niciun producător specializat în fabricarea produsului respectiv nu a făcut obiectul prezentei anchete. Prin urmare, etanolul sintetic nu poate fi inclus în definiția produsului în cauză și nu este inclus în domeniul de aplicare al anchetei. Contrar sugestiei unora dintre părți, această clarificare nu conduce la o schimbare a domeniului de aplicare al anchetei sau a definiției produsului în cauză și nu a avut niciun impact asupra calității datelor utilizate.
(52)
Bioetanolul utilizat drept combustibil și bioetanolul destinat altor întrebuințări pot avea caracteristici similare. Cu toate acestea, în cursul anchetei a fost examinat dumpingul la nivelul operatorilor americani care au produs sau au amestecat bioetanol utilizat drept combustibil, și anume bioetanolul inclus într-un amestec de combustibili. În mod similar, ancheta vizându-i pe producătorii din Uniune s-a axat pe bioetanolul destinat utilizării drept combustibil și nu altor întrebuințări. Prin urmare, bioetanolul destinat a fi întrebuințat în alt mod decât drept combustibil nu ar trebui inclus în obiectul prezentei anchete.
(53)
Importatorii care nu vor utiliza bioetanolul importat din SUA drept combustibil au posibilitatea de a face o declarație în conformitate cu dispozițiile de utilizare finală, astfel cum s-a stabilit prin dispozițiile de punere in aplicare prevăzute la articolele 291-300 din Codul vamal al Uniunii (10).
2.2. Produsul similar
(54)
S-a constatat că bioetanolul produs de industria din Uniune și vândut pe piața Uniunii prezintă proprietăți fizice, chimice și tehnice de bază similare cu cele ale bioetanolul exportat din SUA în Uniune.
(55)
După cum s-a arătat la considerentul (39), bioetanolul poate fi produs din diferite materii prime. Cu toate acestea, ancheta nu a scos în evidență faptul că materiile prime folosite ar determina vreo diferență la nivelul caracteristicilor produsului final. S-a constatat că produsul în cauză fabricat în SUA, obținut în special din porumb, și exportat în Uniune este interschimbabil cu cel produs în special din grâu și vândut în Uniune de producătorii din Uniune. În plus, nu există diferențe în ceea ce privește utilizările și percepția operatorilor și utilizatorilor de pe piață asupra bioetanolului sau acestea sunt nesemnificative.
(56)
Prin urmare, se confirmă că bioetanolul produs și vândut în Uniune și produsul în cauză exportat din SUA ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(57)
Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că bioetanolul produs și vândut pe piața americană nu este similar cu produsul în cauză, întrucât nu corespunde strict descrierii produsului, astfel cum este prezentată în avizul de deschidere. Într-adevăr, tipurile de bioetanol vândute pe piața din SUA au un conținut de apă superior pragului de 0,3 % și corespund standardului american (ASTM) mai degrabă decât standardului EN 15376.
(58)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că bioetanolul produs pentru a fi vândut pe piața din SUA, are, în mare parte, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca produsul în cauză. Articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază prevede că un produs similar nu ar trebui să fie neapărat asemănător în toate privințele cu produsul în cauză, dar că acesta ar putea fi un produs care, deși nu este similar în toate privințele, prezintă caracteristici foarte apropiate celor ale produsului în cauză. Acesta este cazul bioetanolului vândut pe piața din SUA și al bioetanolului exportat în Uniune. Există precedente, situații în care niște produse au fost considerate similare cu produsul în cauză în ciuda anumitor diferențe (11).
(59)
Prin urmare, s-a decis să se modifice constatarea provizorie și să se considere că bioetanolul ASTM vândut pe piața din SUA este un produs similar cu produsul în cauză, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Introducere
(60)
Astfel cum s-a explicat la considerentele (6)-(16), în vederea investigării unei posibile existențe a dumpingului, ancheta a inclus producători de bioetanol, pe de o parte, și comercianți/producători de amestecuri care exportau produsul în cauză pe piața Uniunii, pe de altă parte.
(61)
În conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, regulamentul care impune taxa precizează valoarea taxei impuse fiecărui furnizor sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, taxa pentru țara furnizoare în cauză.
(62)
Anumiți producători au afirmat că este posibil să se identifice și să se asigure trasabilitatea produselor lor vândute operatorilor americani pentru export, în special în Uniune. Aceștia se refereau la procesul de certificare prevăzut de directiva RED, însă nu au putut face clar legătura între vânzările lor pe piața americană și exporturilor realizate de alți operatori în UE. Astfel cum se menționează la considerentele (12) și (63), respectivii producători nu cunoșteau nici nivelul prețurilor de export în Uniune.
(63)
În cazul de față, s-a constatat că structura industriei bioetanolului și modul în care produsul în cauză a fost fabricat și vândut pe piața din SUA și exportat în Uniune au făcut imposibilă stabilirea unor marje individuale de dumping pentru producătorii americani. Mai precis, producătorii incluși în eșantionul american nu exportau produsul în cauză în Uniune, iar comercianții/producătorii de amestecuri vizați de anchetă obțineau bioetanol de la diverși producători, îl amestecau și îl vindeau în special pentru export în Uniune; prin urmare, contrar afirmațiilor susținute de părțile menționate mai sus, nu era posibil să se identifice toate achizițiile în mod individual și să se compare valorile normale cu prețurile de export relevante și nu este posibil să se identifice producătorul în momentul exportului în Uniune. Cu alte cuvinte, fiecare transport cu destinația UE conține bioetanol produs de diferiți producători americani din SUA și nu doar de cei incluși în eșantionul american. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că nivelul prețurilor practicate de producătorii incluși în eșantionul american în relația cu clienții lor americani din SUA nu corespundea prețului plătit efectiv sau care trebuia plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta era exportat în Uniune.
(64)
Prin urmare, se consideră că ar trebui stabilită o marjă de dumping la nivel național.
3.2. Valoarea normală
(65)
Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză efectuate de cei doi comercianți/producători de amestecuri care au cooperat au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export în Uniune în cursul PA.
(66)
Dat fiind că vânzările produsului similar pe piața internă au fost efectuate în cantități suficiente, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuia plătit celor doi comercianți/producători de amestecuri menționați anterior, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți în SUA.
3.3. Prețul de export
(67)
Comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat au furnizat date care au permis stabilirea unui preț de export pe baza prețurilor lor plătite efectiv sau care trebuie plătite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. Pentru tranzacțiile în care importurile în Uniune s-au efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
(68)
În ceea ce privește vânzările efectuate prin intermediul comerciantului afiliat cu sediul în Elveția, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul nu au fost deduse din prețul de export, deoarece acestea nu au fost considerate costuri înregistrate între operațiunile de import și cele de revânzare în Uniune. Ancheta a arătat că activitatea principală a comerciantului afiliat consta din gestiunea trezoreriei pentru unitatea comercială „zahăr” de care aparțin biocarburanții și din acoperirea riscurilor inerente activității agricole prin încheierea de contracte cu instrumente derivate, atât pe piețele extrabursiere cât și pe piețe financiare organizate.
(69)
Unii producători americani au afirmat că, pentru calcularea dumpingului, instituțiile foloseau în mod constant prețul de vânzare al exportatorului către primul client independent ca preț de export. În cazul de față, acest preț ar fi prețul de vânzare al producătorilor americani aplicat comercianților/producătorilor de amestecuri neafiliați din SUA. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat la considerentele (62) și (63), niciunul dintre producătorii americani de bioetanol nu a exportat produsul în cauză în Uniune și nu avea cunoștință de nivelul prețului de export în UE. Prin urmare, prețul de pe piața americană nu poate fi folosit, întrucât nu este un preț de export plătit sau trebuia plătit pentru produsul în cauză în Uniune. Afirmația nu poate fi, prin urmare, acceptată.
3.4. Comparația
(70)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs stabilite pentru comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat s-a făcut la nivel franco fabrică, ținând seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele legate de factorii cu privire la care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Un comerciant/producător de amestecuri afirmă că datele privind vânzările pe piața internă nu sunt reprezentative. Întrucât comercianții/producătorii de amestecuri nu au reușit să furnizeze date privind toate vânzările pe piața internă, calculul se bazează pe datele oferite în chestionar și în timpul vizitei la fața locului.
(71)
Un comerciant/producător de amestecuri susține că modul de calculare a prețului de vânzare pe piața americană ar trebui să se bazeze pe date privind piața la vedere provenite de la NYMEX. Comisia consideră că datele verificate provenite de la cei doi comercianți/producători de amestecuri sunt mai fiabile.
(72)
În acest scop, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, acolo unde a fost cazul și acestea s-au justificat.
(73)
Produsul în cauză și produsul similar prezintă particularitatea următoare: comercianții/producătorii de amestecuri au primit o subvenție, în principal sub formă de credite pentru accize în cursul PA, pentru vânzările de amestecuri de bioetanol. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale și a prețului de export ia pe deplin în considerare prețurile reale de vânzare, pe piața americană și la export, ale comercianților/producătorilor de amestecuri menționați. Prin urmare, o comparație între vânzările realizate de comercianții/producătorii de amestecuri de pe piața americană și prețurile de export practicate de comercianții/producătorii de amestecuri pentru exporturile în UE, în scopul de a calcula nivelul dumpingului la produsul în cauză, elimină orice impact posibil pe care subvenția l-ar fi putut avea asupra prețurilor, deoarece subvenția a afectat, în mod egal, atât piața americană cât și vânzările la export pe parcursul PA. Un comerciant/producător de amestecuri a afirmat că nu a primit subvenție pentru vânzările pe piața americană. Cu toate acestea, nu poate furniza dovezi în sprijinul afirmațiilor sale, care nu corespund, de altfel, cu informațiile furnizate de autoritățile SUA privind utilizarea subvenției.
3.5. Dumpingul
(74)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza acestei comparații, s-a constatat că comercianții/producătorii de amestecuri neafiliați care au cooperat s-au angajat în practici de dumping.
(75)
Marja de dumping medie ponderată de 9,5 % a fost stabilită pe baza datelor agregate furnizate de comercianții/producătorii de amestecuri care au cooperat și reprezintă marja de dumping la nivel național pentru SUA.
(76)
Unii dintre producătorii americani incluși în eșantion au susținut că, în cazul instituirii unor măsuri antidumping definitive, se așteaptă să obțină o marjă de dumping individuală. În considerarea afirmațiilor de la considerentele (6)-(16) și a raționamentului expus la considerentele (60)-(64), această afirmație nu poate fi acceptată, întrucât ancheta a confirmat că, pentru acești operatori, nu este posibil să se asigure trasabilitatea produselor lor atunci când sunt exportate în Uniune în special pentru că nu au realizat exporturi în Uniune în cursul PA, și că aceștia nu au în general nicio idee despre calendarul exporturilor și despre prețul plătit sau care trebuia plătit de importatorii din Uniune, prin urmare nu au putut fi stabilite cu exactitate un preț de export și o marjă de dumping pentru acești producători.
(77)
Anumiți producători au solicitat mai multe informații cu privire la calculul dumpingului efectuat pentru cei doi comercianți/producătorii de amestecuri care au cooperat. Cu toate acestea, trebuie să se ia în considerare, pe de o parte, că informațiile solicitate conțin informații secrete de afaceri și, prin urmare, nu pot fi comunicate altor părți decât părții în cauză. Pe de altă parte, instituțiile comunică constant tuturor părților metoda generală utilizată pentru a stabili existența dumpingului, fără a furniza date individuale folosite pentru calcule. Această metodă a fost descrisă în documentul de informare generală transmis tuturor părților.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția Uniunii și industria din Uniune
(78)
Producția Uniunii a fost stabilită pe baza unui raport de piață furnizat de reclamant în cursul anchetei. Producția totală de produs similar din Uniune menționată în raportul respectiv a fost comparată cu informațiile furnizate de cei 17 producători din Uniune care au cooperat. S-a constatat că există o mică diferență de aproximativ 5 % între cele două seturi de date. Aceasta se explică prin faptul că unii producători relativ mici din Uniune, care nu au cooperat, nu au transmis informații referitoare la producție. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 3,42 milioane de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune, care generează producția totală a Uniunii, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(79)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza producției totale a Uniunii realizate de industria din Uniune, la care s-a adăugat volumul importurilor din țări terțe, stabilit pe baza celor mai bune statistici disponibile, din care au fost deduse variația stocurilor și exporturile industriei din Uniune, astfel cum au fost raportate de industria din Uniune. Unele părți au susținut că statisticile utilizate pentru a stabili consumul nu erau complete, deoarece importuri semnificative de bioetanol din alte țări terțe, efectuate în special în cursul PA, nu au fost luate în considerare. De asemenea, s-a afirmat că volumul importurilor din SUA a fost supraestimat de Comisie și că cifrele privind consumul și cota de piață nu sunt, prin urmare, fiabile.
(80)
Aceste afirmații au fost analizate și comparate cu informațiile disponibile. În ceea ce privește importurile din alte țări, părțile nu au furnizat niciun element de probă referitor la volumele importurilor de produs în cauză. Cu toate acestea, importurile din alte țări au fost luate în considerare la estimarea importurilor. În ceea ce privește volumul importurilor din SUA, s-a constatat o eroare materială în estimarea acestor importuri în cursul PA. Prin urmare, volumul importurilor a fost reevaluat și ajustat, dacă a fost necesar. Totuși, aceasta nu are niciun impact asupra concluziilor la care s-a ajuns în cadrul evaluării prejudiciului și a legăturii de cauzalitate.
(81)
În ceea ce privește importurile de produs în cauză, trebuie subliniat faptul că nu există niciun cod vamal specific în Nomenclatura Combinată pentru produsul în cauză. În plus, codurile din Nomenclatura combinată sub care poate fi declarat produsul în cauză autorităților vamale include alte produse pe lângă produsul în cauză.
(82)
În ceea ce privește importurile de amestecuri de bioetanol, răspunsurile verificate ale importatorilor neafiliați la chestionar au arătat că majoritatea acestor importuri au fost declarate autorităților vamale sub codul TARIC 3824909799. Cu toate acestea, volumul importurilor nu poate fi obținut direct de la Eurostat, deoarece acest cod TARIC include diferite produse chimice pe lângă produsul în cauză.
(83)
În ceea ce privește importurile declarate sub codurile 2207 10 00 și 2207 20 00 din Nomenclatura Combinată, nu a fost posibil să se facă distincția între produsul în cauză și alte produse care nu fac obiectul anchetei, din cauza absenței unor informații suficiente referitoare la produsul importat.
(84)
Prin urmare, în absența unor detalii complete privind importurile, care pot fi obținute de la Eurostat, s-a decis să se utilizeze, de asemenea, alte surse de informații în scopul stabilirii importurilor de produs în cauză pe piața Uniunii.
(85)
Pentru a obține cea mai bună estimare a importurilor de produs în cauză originar din SUA, s-a considerat că baza cea mai fiabilă o reprezintă statisticile furnizate de Comisia pentru comerț internațional din SUA (International Trade Commission - ITC). Volumele exporturilor raportate corespund codurilor tarifare 22071060 și 22072000 din SUA.
(86)
A fost adoptată o abordare rezonabilă pentru a estima aceste importuri și pentru stabilirea importurilor americane pe piața Uniunii, au fost luate în considerare toate cantitățile raportate de Comisia pentru comerț internațional din Statele Unite.
(87)
Estimarea privind importurile în Uniune provenite din Brazilia s-a bazat pe următoarele surse de informații: rapoartele emise de Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit (United Kingdom Renewable Fuels Agency) pentru importurile în Regatul Unit; informații extrase din baze de date detaliate referitoare la taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și de Eurostat. Pentru Țările de Jos, Suedia și Finlanda, volumul importurilor a fost estimat pe baza numelui importatorului și al exportatorului și a descrierii produsului, în măsura în care acestea au fost disponibile. Pentru a estima aceste importuri, s-a adoptat o abordare prudentă. Toate cantitățile raportate au fost luate în considerare pentru calcularea importurilor.
(88)
În cele din urmă, Eurostat a fost, de asemenea, solicitat să estimeze importurile în Uniune pentru celelalte state membre, altele decât cele menționate la considerentul (87). A fost efectuată o ajustare a volumelor importate pe baza procentajului de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune. Sursa acestei ajustări poate fi găsită în plângere. Acest procent a fost obținut din bilanțul anual pentru alcoolul etilic publicat de Comisia Europeană (12). Procentul de bioetanol utilizat drept combustibil în Uniune a fost de 54 % în 2008, 66 % în 2009 și 68 % în 2010. Pentru PA, a fost utilizat procentul din 2010 în scopul estimării importurilor relevante realizate în cursul PA.
(89)
Pentru estimarea importurilor din alte surse, au fost folosite informații provenite de la Eurostat și informații extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. S-a recurs la metoda utilizată pentru stabilirea importurilor din Brazilia.
(90)
În ceea ce privește calcularea prețurilor unitare medii CIF pentru importurile din SUA și Brazilia, informațiile au fost extrase din baze de date detaliate privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda. Pentru SUA, au fost utilizate, de asemenea, datele verificate înscrise în chestionarul transmis de importatorii neafiliați. Pentru SUA, prețurile medii CIF pentru 2008 și 2009 au fost estimate pe baza prețului mediu raportat de Comisia pentru comerț internațional ITC din SUA pentru anii respectivi, exprimat în raport cu prețul unitar mediu CIF obținut pentru 2010.
(91)
Variația stocurilor a fost stabilită pe baza informațiilor privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(92)
Pe această bază, s-a constatat o evoluție a consumului în Uniune după cum urmează:
2008
2009
2010
PA
Producția totală din Uniune (tone) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Total importuri din țări terțe, inclusiv din țara în cauză (tone) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Total exporturi ale industriei din Uniune în țări terțe (tone) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Variația stocurilor (13) (tone) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Consumul în Uniune (tone)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indice: 2008 = 100
100
115
121
129
Sursa:
(A) raport de piață; (B) Eurostat, Comisia pentru comerț internațional din SUA, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit și baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia și Finlanda; (C) plângere, răspunsurile la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion, informații privind industria din Uniune furnizate în plângere.
(93)
În perioada examinată, consumul în Uniune a crescut semnificativ, cu 29 %. Creșterea consumului a fost stimulată de punerea în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile (RED) în statele membre, care a stabilit obiective de creștere pentru consumul de energie din surse regenerabile.
4.3. Importurile în Uniune din țara în cauză
4.3.1. Volumul, cota de piață și prețul importurilor provenite din țara în cauză
(94)
În ceea ce privește volumul, cota de piață și prețul, importurile în Uniune din SUA au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din SUA (tone) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indice: 2008 = 100
100
84
550
1 082
Cota de piață (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indice: 2008 = 100
100
73
454
837
Prețul mediu (EUR/tonă) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indice: 2008 = 100
100
94
92
106
Sursa:
(A) volumul exporturilor declarate de Comisia pentru comerț internațional din SUA; (B) baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și un răspuns verificat la chestionar transmis de un importator neafiliat.
(95)
Volumul importurilor din SUA a crescut în mod semnificativ de la 63 406 de tone la 686 185 de tone în cursul perioadei examinate. În mod similar, cota de piață deținută de exportatorii americani în Uniune a crescut semnificativ, de la 1,9 % la 15,7 % în respectiva perioadă.
(96)
Deși prețurile medii ale importurilor provenind din SUA au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, prețurile practicate de exportatorii americani au fost în permanență mai mici decât prețurile medii practicate de producătorii din Uniune, astfel cum se precizează la considerentul (117). Această subcotare sistematică a prețurilor practicată de exportatorii americani explică creșterea semnificativă a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate.
4.3.2. Subcotarea prețurilor prin importurile din țara în cauză
(97)
În scopul evaluării oricărei subcotări de preț în timpul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale exportatorilor americani percepute primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe baza CIF. Pentru a putea face o comparație echitabilă a prețurilor, prețurile produselor provenite din SUA au fost ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de taxele vamale existente și de costurile ulterioare importului.
(98)
Rezultatele comparației, exprimate ca procent din prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de anchetă, au arătat că a existat o importantă subcotare a prețurilor, în medie de 5,6 %. Această subcotare a prețurilor indică presiunea exercitată asupra prețurilor de pe piața Uniunii de importurile din țara în cauză, în special pe parcursul PA.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
4.4.1. Observații preliminare
(99)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru a se evalua situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(100)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice, cum ar fi producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea și cuantumul marjei de dumping, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu furnizate de ePURE.
(101)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele microeconomice, cum ar fi prețurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital, salariile și stocurile, au fost stabilite pe baza datelor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion prin răspunsurile oferite la chestionar și verificate ulterior.
(102)
Industria bioetanolului din Uniune se află încă în faza de demarare. Societățile au investit recent în instalații de producție noi ori și-au extins capacitățile existente pentru a răspunde cererii în creștere înregistrate la nivelul Uniunii. Faptul că noi producători au demarat producția în cursul perioadei examinate a condus la evoluții pozitive ale unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, volumul vânzărilor și ocuparea forței de muncă.
(103)
Ancheta a arătat, de asemenea, că acest tip de industrie are nevoie de o anumită perioadă de timp, între doi și trei ani de la data începerii activității, pentru a atinge un nivel normal de producție.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indice: 2008 = 100
100
130
152
157
Capacitatea de producție (tone)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indice: 2008 = 100
100
116
136
137
Gradul de utilizare a capacității (%)
63
70
70
72
Indice: 2008 = 100
100
112
112
114
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(104)
Ca urmare a directivei RED, producția din Uniune a înregistrat o creștere semnificativă în perioada examinată, de aproximativ 57 %. Din 2008 până în 2010, producția din Uniune a crescut cu 36 %, dar, ulterior, rata de creștere a cunoscut o încetinire semnificativă și a fost de doar 3,5 % în cursul PA, comparativ cu 2010.
(105)
Capacitatea de producție a crescut cu 37 % în cursul perioadei examinate, urmând un parcurs similar cu cel al producției.
(106)
Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate, iar creșterea a fost realizată la începutul perioadei examinate. Dat fiind că anumiți producători din UE și-au demarat activitatea în 2009, era de așteptat ca rata de utilizare a capacității să crească în continuare, întrucât producătorii au nevoie în mod normal de doi-trei ani de la lansare pentru a ajunge la niveluri normale de producție, astfel cum se precizează la considerentul (103). Cu toate acestea, acest lucru nu a avut loc.
(107)
Astfel, ancheta a confirmat că mai multe societăți din UE și-au demarat activitatea la începutul sau în cursul perioadei examinate ca urmare a publicării așteptate a directivei RED. Această situație a condus la evoluții pozitive, în special pentru factorii de prejudiciu menționați mai sus, cu precădere până în anul 2010. Dar situația de pe piața Uniunii s-a schimbat odată cu creșterea importantă, în 2010, a importurilor din SUA care au făcut obiectul unui dumping, iar creșterea preconizată a activității în timpul PA nu s-a materializat.
4.4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indice: 2008 = 100
100
130
152
159
Cota de piață (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indice: 2008 = 100
100
113
126
122
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(108)
Volumul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune a crescut cu 59 %, iar cota de piață a crescut cu 13,8 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Volumul vânzărilor a crescut constant între 2008 și 2010, dar între 2010 și PA volumul vânzărilor a crescut mai puțin decât consumul, care a crescut cu 6,8 % în aceeași perioadă.
(109)
De asemenea, cota de piață a industriei din Uniune a crescut până în 2010, dar a scăzut în perioada de anchetă. În perioada cuprinsă între 2010 și PA, industria din Uniune a pierdut 2,2 puncte procentuale, în timp ce importurile din SUA aproape și-au dublat cota de piață, câștigând 7,2 puncte procentuale.
4.4.4. Creșterea
(110)
Consumul Uniunii a crescut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, cu aproape 29,2 %. Deși volumul vânzărilor și cota de piață au crescut, la rândul lor, în această perioadă, industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului, mai ales începând cu anul 2010. Din 2010 și până în perioada de anchetă, creșterea volumului vânzărilor realizate de industria din Uniune a încetinit, iar cota de piață a scăzut în comparație cu anii anteriori.
(111)
Unele părți au susținut că modelul de creștere semnalat de anumiți indicatori în cursul perioadei examinate nu reflectă situația unei industrii prejudiciate. Cu toate acestea, după cum s-a explicat mai sus, ancheta a arătat că încetinirea creșterii industriei din Uniune în 2010 și în perioada de anchetă a coincis cu un val de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
2 331
2 419
2 523
2 552
Indice: 2008 = 100
100
104
108
109
Productivitate
(unitate/salariat)
924
1 157
1 298
1 328
Indice: 2008 = 100
100
125
141
144
Sursa:
date privind industria din Uniune furnizate de reclamant.
(112)
Ocuparea forței de muncă a crescut cu 9 % în perioada examinată. Mai precis, a crescut cu 8 % din 2008 până în 2010, dar a crescut cu doar 1 % în cursul PA. Această tendință reflectă tendința în ceea ce privește capacitatea de producție și producția în Uniune.
(113)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune a fost măsurată ca producție per salariat într-un an. Aceasta a crescut considerabil în cursul perioadei examinate, cu 44 %, reflectând efectul de învățare și creșterea eficienței în timpul și ulterior fazei de demarare.
4.4.6. Amploarea marjei de dumping reale
(114)
Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, impactul marjelor de dumping stabilite în cursul PA asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
4.4.7. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(115)
Acest aspect nu este relevant în cazul de față, din cauza absenței efectelor practicilor de dumping anterioare.
4.4.8. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
2008
2009
2010
PA
Prețuri unitare (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indice: 2008 = 100
100
90
94
109
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(116)
Prețurile practicate de industria din Uniune au crescut per ansamblu cu 9 % în cursul perioadei examinate. Au scăzut în 2009 comparativ cu 2008, dar ulterior au înregistrat o creștere constantă până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că respectivele creșteri ale prețurilor nu au fost suficiente pentru a permite industriei din Uniune să-și recupereze costurile. Diferența dintre prețurile de vânzare și costuri a crescut în continuare, cu precădere în cursul PA. Situația coincide cu prezența crescândă, pe piața Uniunii, a importurilor la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA.
(117)
Ancheta a arătat că prețurile industriei din Uniune au rămas mai ridicate (până la 23 %) decât cele ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, în cursul perioadei examinate.
4.4.9. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
2008
2009
2010
PA
Profit net înainte de impozitare (EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indice: 2008= - 100
- 100
4
- 102
- 246
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indice: 2008= - 100
- 100
3
-49
-84
Fluxul de numerar (EUR)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indice: 2008 = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Fluxul de numerar, exprimat în %, generat de vânzările din UE către părți neafiliate
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indice: 2008= - 100
- 100
980
930
494
Investiții (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indice: 2008 = 100
100
26
12
7
Randamentul investițiilor (%)
-10
2
-88
- 357
Indice: 2008 = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(118)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită atât în sume absolute (profitul net înainte de impozitare), cât și prin exprimarea profitului net sau pierderii nete înainte de impozitare ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările produsului similar. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2009, când societățile incluse în eșantion au reușit să atingă un nivel de echilibru.
(119)
Randamentul investițiilor a urmat o tendință similară, rămânând cu mult în urma rentabilității necesare pentru a asigura supraviețuirea industriei din Uniune.
(120)
Fluxul de numerar a fost negativ în 2008, dar s-a îmbunătățit în 2009 și 2010. Totuși, în perioada de anchetă, fluxul de numerar a început din nou să scadă, reflectând o înrăutățire a capacității industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile.
(121)
Evoluția rentabilității, a fluxului de numerar și a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în propriile activități și a subminat dezvoltarea acesteia, astfel cum o demonstrează clar scăderea cu 93 % a investițiilor în această perioadă.
4.4.10. Salariile
2008
2009
2010
PA
Salarii (EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Costurile medii ale forței de muncă per angajat (EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indice: 2008 = 100
100
107
117
132
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(122)
Salariile au înregistrat o creștere cu 32 % în cursul perioadei examinate, reflectând creșterile de productivitate ale angajaților.
4.4.11. Stocuri
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale (tone)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indice: 2008 = 100
100
69
112
91
Stocuri în raport cu producția (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Sursa:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(123)
Nivelul stocurilor a scăzut ușor în cursul perioadei examinate.
4.5. Concluzie privind prejudiciul
(124)
Ancheta a arătat că valul de importuri la prețuri reduse, care au făcut obiectul unui dumping, pe piața Uniunii s-a înregistrat în 2010, cu precădere în cursul PA. În perioada respectivă, anumiți indicatori de prejudiciu referitori la situația economică a industriei Uniunii s-au îmbunătățit, dar creșterea nu a fost în concordanță cu creșterea consumului în perioada examinată, iar ameliorarea nu a fost suficientă pentru a permite industriei din Uniune să-și dezvolte activitățile.
(125)
Așa cum este normal într-o activitate nouă și în creștere, anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, producția și gradul de utilizare a capacității, au arătat o tendință pozitivă în cursul perioadei examinate. Acest lucru se explică prin intrarea pe piață în acea perioadă a unor noi producători din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a revelat că situația de pe piața Uniunii, începând cu anul 2010, când s-a produs valul de importuri la prețuri reduse, nu a permis producătorilor din Uniune să atingă un nivel de activitate și de prețuri suficient pentru a dezvolta și susține investițiile importante realizate în perioada examinată.
(126)
S-a constatat că importurile la prețuri reduse au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune. Nivelul prețurilor nu a permis industriei să își acopere costurile și să genereze fluxul de numerar și profiturile necesare dezvoltării activității.
(127)
Într-adevăr, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, s-au deteriorat ori au rămas cu mult sub nivelul normal. Acest lucru a afectat serios capacitatea industriei din Uniune de a atrage capital și de a realiza investiții suplimentare în activitățile sale.
(128)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil în cursul PA în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(129)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (5) și (6) din regulamentul antidumping de bază, s-a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping ale produsului în cauză, provenite din țara în cauză, au cauzat prejudicii industriei din Uniune; în afara importurilor care au făcut obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(130)
După cum s-a menționat mai sus, consumul în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, cu aproximativ 29,2 %. Cu toate acestea, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, a crescut semnificativ, și anume de la o cotă de piață de 1,9 % pe piața Uniunii la începutul perioadei examinate la 15,7 % în cursul PA. Această situație a exercitat în mod clar presiune asupra industriei din Uniune, mai ales din 2010 până la sfârșitul PA, timp în care importurile respective s-au dublat și chiar mai mult. Începând din anul 2010 și, în special, în timpul PA, pe piața Uniunii au fost prezente volume mari de importuri la prețuri reduse provenite din SUA, acestea subcotând prețurile practicate de industria din Uniune. Această situație nu a permis industriei să se dezvolte conform așteptărilor în cursul PA.
(131)
Unele părți au afirmat că situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit exact din anul 2010 până în PA, perioadă care coincide cu dublarea importurilor din SUA. Astfel cum s-a precizat la considerentele (102) și (107), intrarea pe piața a unui număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate a condus la înregistrarea unor tendințe pozitive pentru anumiți factori de prejudiciu, cum ar fi producția și volumul vânzărilor. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut din cota de piață în PA, comparativ cu anul 2010, piața Uniunii confruntându-se, totodată, cu cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din SUA. Existența unei subcotări a prețurilor și exercitarea unei presiuni asupra acestora a condus la agravarea situației financiare generale a industriei din Uniune, în special a rentabilității acesteia.
(132)
Astfel, importurile la prețuri reduse au jucat un rol important în prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune în cursul PA.
5.3. Efectul altor factori
(133)
Au fost examinați următorii factori cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că niciun prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping: importurile din alte țări, performanța la export a industriei din Uniune, impactul crizei economice și alți factori precum fluctuațiile de preț la materii prime, dezvoltarea cererii și presupusele probleme interne ale societăților din industria din Uniune.
5.3.1. Importurile din alte țări (Brazilia)
(134)
În conformitate cu informațiile disponibile, cu excepția Braziliei, nu a existat nicio altă țară care să exporte produsul în cauză în Uniune în cantități semnificative în perioada examinată. Prețurile importurilor provenite din Brazilia au rămas cu mult sub cele ale producătorilor din Uniune. Cu toate acestea, importurile din Brazilia au prezentat în mod clar tendințe descrescătoare în ceea ce privește volumul (-81 %) și cota de piață (-25,8 %) în cursul perioadei examinate. În consecință, întrucât volumul importurilor a fost redus la un nivel atât de scăzut în cursul PA, nu se poate considera că acesta ar fi întrerupt legătura de cauzalitate între importurile la prețuri reduse originare din SUA și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor originare din Brazilia (tone)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indice: 2008 = 100
100
86
39
19
Cota de piață a importurilor din Brazilia (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Prețul unitar mediu CIF
(EUR/tonă de importuri)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indice: 2008 = 100
100
88
104
111
Sursa:
Eurostat, Agenția pentru combustibili din surse regenerabile din Regatul Unit, baze de date privind taxele vamale de import furnizate de Țările de Jos, Suedia, Finlanda și plângerea.
(135)
Părțile au afirmat că importurile din Brazilia s-au menținut deasupra nivelului de minimis în toată perioada examinată și că acestea au fost realizate la prețuri de dumping pe piața Uniunii. De asemenea, acestea au adăugat că importurile din SUA au înlocuit doar cota de piață lăsată liberă de importurile din Brazilia. Prin urmare, se poate afirma că importurile din SUA nu au fost cauza prejudiciului considerabil suferit de industria din Uniune.
(136)
Astfel cum s-a precizat anterior, importurile din Brazilia au scăzut considerabil în perioada examinată. Cota de piață a acestora a scăzut de la 30,3 % la 4,5 % într-o perioadă în care consumul a crescut semnificativ. Având în vedere nivelul prețurilor practicate de exportatorii brazilieni pe piața Uniunii, nu poate fi exclusă posibilitatea ca prezența bioetanolului din Brazilia să fi contribuit într-o oarecare măsură la prejudiciul cauzat industriei din Uniune. Cu toate acestea, se consideră că aceste importuri au fost reduse la un asemenea nivel în PA încât nu pot fi considerate a constitui cauza majoră a prejudiciului respectiv. Într-adevăr, în perioada cuprinsă între 2010 și PA, în timp ce importurile din Brazilia au scăzut cu aproape 200 000 de tone, importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping au crescut cu peste 330 000 de tone. Prin urmare, se consideră că prezența bioetanolului brazilian pe piața Uniunii, în special în cursul PA, nu poate fi de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în perioada respectivă.
5.3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
2008
2009
2010
PA
Volum de vânzări pentru export (tone)
26 263
41 023
53 085
59 633
Sursa:
Plângerea și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(137)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a exportat volume mici de bioetanol în cursul PA la prețuri mult mai mari decât cele practicate pe piața Uniunii. Acest lucru a condus la concluzia că performanța la export nu constituie un factor care a întrerupt legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping provenite din țara în cauză.
5.3.3. Impactul crizei economice
(138)
Nu s-a constatat că recesiunea economică a avut un impact negativ asupra industriei din Uniune. Consumul de bioetanol în Uniune a înregistrat cea mai mare creștere în 2009, anul considerat, în general, a fi cel mai slab an de criză economică. În aceeași perioadă, au crescut, de asemenea, producția și vânzările înregistrate de producătorii din Uniune.
(139)
Pe baza celor precizate anterior, se consideră că recesiunea economică nu a întrerupt legătura de cauzalitate stabilită între importurile la prețuri reduse provenite din țara în cauză și prejudiciul considerabil suferit de industria din Uniune.
5.3.4. Alți factori
(140)
Părțile au menționat, de asemenea, alți factori care ar fi putut întrerupe legătura de cauzalitate, cum ar fi fluctuația prețurilor la materii prime, evoluția cererii, care a fost mai mică decât cea preconizată, un cadru de reglementare în Uniune care ar fi împotriva producătorilor din Uniune, precum și alte presupuse probleme interne ale producătorilor din Uniune.
(141)
În ceea ce privește fluctuațiile prețurilor la materii prime, atât prețurile la porumb cât și cele la grâu s-au dovedit a fi volatile în cursul perioadei examinate. Ancheta a arătat că majoritatea producătorilor se asigură, însă, împotriva acestui risc printr-un mecanism specific de stabilire a prețurilor cu furnizorii lor sau prin intermediul piețelor financiare. Prin urmare, chiar dacă prețurile materiilor prime au variat, în special din 2008 până în 2010, perioadă în care prețul la porumb a fost mai mic decât prețul la grâu, prețurile materiilor prime au rămas mai mult sau mai puțin aceleași în cea de-a doua jumătate a PA. Aceasta indică faptul că orice diferență de preț este redusă la un nivel minim și nu este de durată.
(142)
Unele părți au susținut că punerea în aplicare a directivei RED în statele membre a fost prea lentă, iar consumul a fost inferior obiectivelor stabilite de directiva menționată anterior. Cu toate acestea, chiar dacă obiectivele inițiale nu au fost pe deplin îndeplinite în cursul perioadei examinate, consumul a crescut în mod semnificativ, și anume cu 29,20 %, în perioada respectivă, ceea ce reprezintă un factor pozitiv care nu poate fi ignorat în analiză. În orice caz, presupusa punere în aplicare lentă a directivei RED nu poate justifica prezența, pe piața Uniunii, a unor volume mari de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile industriei din Uniune și cauzându-i prejudicii. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(143)
De asemenea, părțile au afirmat că industria din Uniune nu ar putea satisface singură cererea Uniunii din cauza incertitudinii privind reglementarea și că sistemul de certificare este foarte lent și, astfel, subminează beneficiile pentru producătorii certificați din Uniune. Unele părți au susținut, în fine, că problemele interne suferite de un număr mare de producători din Uniune în cursul perioadei examinate explică orice prejudiciu suferit de aceștia. Aceste afirmații nu au fost, totuși, dovedite, iar ancheta nu le-a confirmat. Cu toate acestea, ar trebui subliniat că ancheta a arătat că nivel scăzut presupus al producției din Uniune se justifică în principal printr-un nivel scăzut al prețurilor de vânzare pe piața Uniunii, care a fost serios afectată de valul de importuri la prețuri reduse care au făcut obiectul unui dumping, subcotând prețurile producătorilor din Uniune, în special în cursul PA. A reieșit că producătorii din UE nu au avut altă soluție decât să înceteze producția, întrucât prețurile nu le permiteau nici măcar să acopere costurile cu materia primă, cu precădere în cursul PA. Prin urmare, afirmațiile nedovedite menționate anterior nu sunt de natură să întrerupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în cursul PA.
(144)
Prin urmare, se concluzionează că toți factorii menționați nu au putut întrerupe legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping.
(145)
Părți menționează în final faptul că, în cursul PA, un număr considerabil de importuri au fost declarate la poziția NC 3824, caracterizată de taxe vamale reduse. După încheierea PA, nivelul taxei vamale respective a fost ridicat. Acestea consideră că prejudiciul a fost cauzat de taxele vamale reduse, și nu de dumping. În această privință, este suficient de amintit că taxele vamale pot fi modificate în orice moment, și că, prin urmare, acest argument nu poate pune în discuție prezența prejudiciului în cursul perioadei de anchetă.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(146)
Analiza de mai sus a demonstrat existența unei creșteri substanțiale a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză în cursul perioadei examinate. În plus, s-a constatat că prețurile importurilor respective erau mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(147)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la prețuri reduse provenite din țara în cauză a coincis cu o creștere generală și continuă a consumului la nivelul Uniunii, dar și cu rezultate negative ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade. Exportatorii din țara în cauză au reușit să își mărească cota de piață prin subcotarea sistematică a prețurilor industriei din Uniune. În același timp, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri de rentabilitate pozitive și durabile, în ciuda creșterii activității sale.
(148)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile originare din țările în cauză care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(149)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat că importurile care au făcut obiectul unui dumping, provenite din SUA, au cauzat un prejudiciu considerabil industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(150)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor privind prejudiciul cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au existat motive imperioase de a concluziona că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsuri antidumping în cazul de față. Analiza privind interesul Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.2. Interesul industriei din Uniune
(151)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil cauzat de importurile din SUA care au făcut obiectul unui dumping. În absența unor măsuri de corectare a efectelor de denaturare a schimburilor comerciale exercitate de aceste importuri, pare a fi foarte probabilă o nouă deteriorare a situației economice a industriei din Uniune.
(152)
Se preconizează că impunerea unor taxe antidumping va restabili condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând ca prețurile practicate de industria din Uniune să reflecte costurile sale de producție. Se poate estima că instituirea unor astfel de măsuri va permite, de asemenea, industriei din Uniune să crească volumul vânzărilor și, astfel, să câștige cota de piață pierdută din cauza prezenței importurilor care au făcut obiectul unui dumping. La rândul său, acest lucru va avea un impact pozitiv asupra situației financiare și rentabilității acesteia.
(153)
Prin urmare, s-a concluzionat că impunerea unor măsuri antidumping la importurile produsului în cauză originar din SUA nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.
6.3. Interesul importatorilor
(154)
Două societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat importatorilor neafiliați din Uniune. Vizitele de verificare au avut loc la sediul importatorilor care au cooperat. Pentru ambele societăți vizitate, activitatea cu bioetanol constituie doar o mică parte din cifra totală de afaceri (mai puțin de 5 %). În plus, ambele au precizat că sunt în măsură să repercuteze orice majorare a prețurilor asupra clienților lor, utilizatorii.
(155)
Pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor.
6.4. Interesul utilizatorilor
(156)
Patru societăți au transmis răspunsuri la chestionarul destinat utilizatorilor din Uniune. Au avut loc vizite de verificare la sediul uneia dintre aceste societăți.
(157)
Pentru societatea vizitată, activitatea cu bioetanol reprezintă o mică parte din cifra sa de afaceri, mai puțin de 5 %. Societatea a realizat o evaluare a impactului, considerând un amestec de E5, și a calculat că o taxă de 100 EUR/m3 ar determina o creștere a prețului de 0,005 EUR/litru la pompă.
(158)
În ceea ce-i privește pe ceilalți trei utilizatori, pe baza datelor furnizate în răspunsurile lor la chestionar, este evident că impactul va fi, de asemenea, limitat. Pentru una dintre societăți, volumele achiziționate provenind din țara în cauză sunt foarte limitate, iar impunerea unei taxe antidumping ar avea doar un impact minim asupra rentabilității acesteia.
(159)
Ceilalți doi utilizatori care au cooperat sunt afiliați și au declarat că orice impunere de taxe antidumping poate fi repercutată asupra clienților lor. De asemenea, aceștia au clarificat faptul că au suficiente opțiuni în ceea ce privește sursele de aprovizionare și că nu depind de importurile din SUA.
(160)
Părțile au afirmat că nu există o capacitate suficientă în Uniune pentru a satisface cererea totală și că Uniunea va avea nevoie de importuri pentru a-și asigura necesarul de bioetanol. Cifrele verificate privind capacitatea arată că există capacități neutilizate în Uniune, având în vedere mai ales nivelul scăzut al prețurilor de vânzare. În consecință, producătorii din Uniune ar putea să își mărească producția pentru a satisface cererea crescândă, în special după eliminarea denaturării schimburilor comerciale. În plus, se preconizează construirea și punerea în funcțiune a unor noi instalații în viitorul apropiat, reducând orice presupus risc de penurie în Uniune.
(161)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că efectul măsurilor antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA nu va avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
6.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(162)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că, în general, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii unor măsuri antidumping la importurile de bioetanol originar din SUA.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(163)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(164)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată.
(165)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.
(166)
În acest caz, având în vedere observațiile formulate în special la considerentele (102) și (103), se consideră că profitul țintă pentru industria din Uniune ar trebui să se bazeze pe profitul realizat atunci când importurile din SUA erau neglijabile, și anume marja de profit mediu înainte de impozitare, realizat în 2008 și 2009, a unuia dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion, producător care nu se afla într-o etapă de demarare a activității la momentul respectiv. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 6,8 % din cifra de afaceri este rezonabilă și ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în condiții normale de schimburi comerciale în absența dumpingului prejudiciabil în cursul PA.
(167)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în cursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.
(168)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din SUA, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care a rezultat din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.
7.2. Forma și nivelul taxelor
(169)
Luând în considerare cele menționate, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai scăzut al marjelor de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, taxele trebuie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate.
(170)
Taxele antidumping definitive propuse sunt următoarele:
Marjă de dumping
Marjă de prejudiciu
Taxă definitivă
Marjă de dumping la nivel național (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica și în cazul amestecurilor care conțin bioetanol în proporție de peste 10 % din volum, proporțional cu conținutul lor de bioetanol, se consideră oportun pentru implementarea eficientă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să se stabilească taxa ca o sumă fixă în funcție de conținutul de bioetanol pur.
(172)
Nivelul taxei antidumping menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor desprinse din prezenta anchetă. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul prezentei anchete. Taxa la nivel național aplicabilă tuturor societăților este aplicabilă importurilor produsului în cauză originar din SUA.
(173)
Inițial s-a prevăzut limitarea duratei aplicării acestor măsuri la trei ani având în vedere evoluțiile pe piața produsului în cauză percepute ca fiind dinamice, însă această chestiune a fost reevaluată în urma comentariilor primite de la părțile interesate. Reclamanții, cu precădere, au susținut că ar fi prea devreme în această etapă să se prevadă o schimbare majoră a structurii pieței, întrucât trecerea la noua generație de bioetanol va dura probabil mult timp, și că aceasta nu ar trebui luată în considerare în prezenta propunere. De asemenea, ar fi prematur să se presupună care ar fi rezultatul și impactul unora dintre propunerile de reglementare discutate în prezent pentru toți operatorii de pe piață. După examinarea acestor argumente, s-a considerat că nu este oportun să se facă o abatere de la durata normală de valabilitate a măsurilor, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceasta nu aduce atingere posibilității pentru orice parte interesată să solicite o revizuire în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3).
8. ÎNREGISTRAREA
(174)
Comisia a primit cereri de la reclamant pentru înregistrarea importurilor de bioetanol originar din SUA. În conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia poate, după consultarea comitetului consultativ, să dea instrucțiuni autorităților vamale în vederea adoptării măsurilor adecvate pentru a înregistra importurile, astfel încât ulterior să poată fi aplicate măsuri pentru importurile respective de la data înregistrării acestora. Importurile pot fi supuse înregistrării în urma unei cereri din partea industriei din Uniune care să conțină dovezi suficiente pentru a justifica o astfel de acțiune. Reclamantul a susținut că, deoarece înregistrarea a devenit obligatorie în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel pentru importurile de bioetanol originar din SUA (14), aceste condiții erau îndeplinite în mod automat.
(175)
Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că înregistrarea în cadrul procedurii antisubvenție desfășurate în paralel a fost făcută în circumstanțe total diferite. Astfel cum se precizează în considerentul (10) din Regulamentul (UE) nr. 771/2012, deși s-a constatat că au fost acordate subvenții care fac obiectul unor măsuri compensatorii și că, astfel, industria din Uniune a suferit un prejudiciu considerabil, cauzat în cursul perioadei de anchetă, Comisia a decis să nu adopte taxe compensatorii provizorii, dat fiind că s-a constatat provizoriu că principalul sistem de subvenții în vigoare în cursul perioadei de anchetă a încetat să funcționeze, în sensul că nu ar mai fi conferit un avantaj în momentul în care ar fi fost instituite măsuri provizorii. Cu toate acestea, au existat dovezi potrivit cărora în lunile următoare SUA ar putea reinstitui, cu efecte retroactive, principalul sistem de subvenții considerate a fi susceptibile de măsuri compensatorii. În acest caz, Comisia a considerat că ar fi fost îndreptățită să adopte (și în cele din urmă să colecteze) taxe compensatorii provizorii în cadrul anchetei respective. În consecință, în scopul de a apăra drepturile Uniunii Europene în aceste circumstanțe speciale, Comisia a decis să dea instrucțiuni autorităților vamale să înregistreze importurile. Circumstanțele specifice respective nu se aplică în prezenta procedură AD,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de bioetanol, denumit „etanol combustibil”, adică alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene), denaturat sau nedenaturat, cu excepția produselor cu un conținut de apă mai mare de 0,3 % (m/m), măsurat în conformitate cu standardul EN 15376, dar incluzând alcoolul etilic fabricat din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) conținute în amestecuri cu benzină cu un conținut de alcool etilic de peste 10 % (v/v) destinate utilizărilor drept combustibil, încadrate în prezent la codurile NC ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 și ex 3824 90 97 (coduri TARIC 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 și 3824909767) și originar din Statele Unite ale Americii.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive, aplicabil produsului descris la alineatul (1), este de 62,3 EUR per tonă (greutate netă). Taxa antidumping se aplică proporțional cu conținutul total, în greutate, de alcool etilic obținut din produse agricole (enumerate în anexa I la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (conținut de bioetanol).
(3) Produsele descrise la alineatul (1) sunt scutite de taxa antidumping definitivă în cazul în care nu sunt destinate utilizării drept combustibil. Scutirea se face în funcție de condițiile prevăzute de dispozițiile Uniunii Europene adoptate în acest domeniu, în vederea efectuării controlului vamal privind utilizarea acestor produse [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei].
(4) În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.
(5) În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 februarie 2013.