РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 904/2014 AL COMISIEI
din 20 august 2014
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de glutamat monosodic originar din Indonezia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,
după consultarea statelor membre,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 29 noiembrie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat o anchetă antidumping privind importurile în Uniune de glutamat monosodic originar din Indonezia („țara în cauză”). Comisia a publicat avizul de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („avizul de deschidere”).
(2)
La aceeași dată, Comisia a anunțat inițierea unei reexaminări, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 („regulamentul de bază”), a măsurilor antidumping definitive în vigoare care urmează să expire privind importurile de glutamat monosodic originar din Republica Populară Chineză („China”), prin intermediul unui aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3).
(3)
Comisia a inițiat ancheta în urma unei plângeri depuse la 16 octombrie 2013 de către Ajinomoto Foods Europe SAS („reclamantul”), unicul producător de glutamat monosodic din Uniune, reprezentând astfel 100 % din producția totală de glutamat monosodic din Uniune. Plângerea a conținut elemente de probă prima facie privind dumpingul și prejudiciile materiale importante rezultând din acesta, elemente care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile interesate
(4)
Prin intermediul avizului de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a transmis o informare oficială reclamantului, producătorilor-exportatori cunoscuți și autorităților indoneziene, importatorilor cunoscuți, furnizorilor, utilizatorilor și operatorilor comerciali recunoscuți pentru preocuparea acestora legată de inițierea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.
(5)
Părților interesate le-a fost oferită posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la inițierea anchetei și de a solicita o audiere cu Comisia și/sau consilierul-auditor pentru Direcția Generală („DG”) Comerț.
(6)
De asemenea, tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(a) Eșantionarea
(7)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză și de producători neafiliați implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori și importatorii neafiliați care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).
1. Eșantionarea importatorilor neafiliați
(8)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați să se declare și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(9)
Paisprezece importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune și a localizării lor geografice în Uniune, un eșantion care cuprinde trei importatori. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți importatorii cunoscuți în cauză au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului. Nu au fost formulate observații.
(10)
Ulterior, numai una dintre celei trei societăți selectate în eșantion a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.
2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din Indonezia
(11)
Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în cazul în care aceasta este necesară, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Indonezia să se declare Comisiei și să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.
(12)
Patru producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul scăzut de producători-exportatori, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară.
(b) Răspunsurile la chestionar și cooperarea
(13)
Comisia a trimis chestionare unicului producător din Uniune, celor patru producători-exportatori incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și unui număr de treizeci și trei de utilizatori din Uniune.
(14)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea unicului producător din Uniune, din partea unuia dintre cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion, din partea unui operator comercial, din partea a trei dintre cei patru producători-exportatori cunoscuți, precum și din partea a cinci utilizatori.
(15)
Ancheta a evidențiat existența unei legături între producătorul-exportator necooperant inclus în eșantion și un alt producător-exportator inclus în eșantion care a cooperat prin transmiterea unui răspuns la chestionar.
(16)
Producătorul-exportator cooperant menționat în considerentul 15 a afirmat că nu ar trebui considerat ca având o legătură cu producătorul-exportator necooperant deoarece niciuna dintre societăți nu a avut vreo influență asupra procesului decizional al celeilalte societăți. În plus, producătorul-exportator cooperant a afirmat că nu l-a putut constrânge pe producătorul-exportator necooperant să răspundă la chestionar. Ancheta a constatat că ambele societăți erau deținute de aceleași părți interesate. Prin urmare, societățile respective au fost considerate ca având o legătură în sensul articolului 143 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (4) privind punerea în aplicare a Codului vamal comunitar („Codul vamal”).
(17)
Un al treilea producător-exportator cooperant a afirmat că în Indonezia mai există un producător al produsului în cauză care a făcut parte din grupul menționat în considerentul 16, dar care nu s-a declarat. Deși acest producător există în realitate, în cursul anchetei nu s-a descoperit nicio dovadă bazată pe date Eurostat și pe alte surse disponibile care să ateste că acest producător a efectuat exporturi în Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, acestei societăți nu i s-a solicitat să se declare sau să furnizeze informațiile prevăzute în chestionarele destinate producătorilor-exportatori. Mai mult, astfel cum se descrie în considerentul 48, pentru toți producătorii necooperanți din țara în cauză a fost stabilită o taxă reziduală. Această taxă reziduală se bazează pe articolul 18 din regulamentul de bază și este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
(c) Vizitele de verificare
(18)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.
(19)
Vizitele de verificare prevăzute la articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediul următoarelor societăți:
Producători din Uniune
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franța
Importatori
-
Falken Trade, Olsztyn, Polonia
Utilizatori
-
AkzoNobel, Amersfoort, Țările de Jos
-
Unilever, Rotterdam, Țările de Jos
Producători-exportatori din Indonezia
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonezia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonezia
Importatori afiliați din Uniune
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Germania
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Țările de Jos
Operator comercial afiliat din Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Perioada de anchetă și perioada luată în considerare
(20)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada 1 octombrie 2012-30 septembrie 2013 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”) (5).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(21)
Produsul în cauză este glutamatul monosodic („MSG”) originar din Indonezia, care în prezent se încadrează la codul NC ex 2922 42 00 („produsul în cauză”). MSG este un aditiv alimentar și este utilizat în special ca amplificator de aromă pentru supe, ciorbe, pește și preparate din carne, amestecuri de condimente și alimente gata preparate și este produs sub formă de cristale albe, inodore, de diferite dimensiuni. MSG este utilizat, de asemenea, în industria chimică pentru aplicații nealimentare, precum detergenții.
(22)
Acesta este obținut în special prin fermentarea a diferite surse de zahăr (amidon de porumb, amidon de tapioca, sirop de zahăr, melasă din trestie de zahăr și melasă din sfeclă de zahăr).
2.2. Produsul similar
(23)
Ancheta a evidențiat faptul că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia, precum și produsul realizat și vândut pe piața din Uniune de către industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(24)
O parte interesată a afirmat că exista o diferență semnificativă, din punctul de vedere al calității, între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. S-a afirmat că, din cauza acestei diferențe în materie de calitate, MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața din Uniune și MSG importat din Indonezia nu suntechivalente și, prin urmare, nu trebuie să fie considerate ca fiind produse similare. Această afirmație a rămas nefondată și a fost în contradicție cu constatările anchetei, care nu au evidențiat nicio diferență în materie de calitate între MSG produs în Indonezia și MSG produs în Uniune. De fapt, mai mulți utilizatori au cumpărat MSG produs atât de industria din Uniune, cât și de cea din Indonezia și l-au utilizat pentru aceleași aplicații sau pentru aplicații similare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(25)
Pe baza celor de mai sus, produsul în cauză, produsul realizat și vândut pe piața internă din Indonezia și produsul realizat și vândut în Uniune de industria din Uniune sunt considerate, prin urmare, în această etapă, drept produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Valoarea normală
(26)
Comisia a verificat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru fiecare producător-exportator cooperant a fost reprezentativă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor produsului similar pe piața internă către clienții independenți de pe piața internă al fiecărui producător-exportator reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a constatat că vânzările totale de produs similar ale fiecărui producător-exportator cooperant pe piața internă au fost reprezentative.
(27)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs vândut pe piața internă care au fost identice sau comparabile cu tipurile de produs vândut la export către Uniune.
(28)
Ulterior, Comisia a verificat dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator cooperant pe propria piață internă, pentru fiecare tip de produs care este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune au fost reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările unui tip de produs pe piața internă sunt reprezentative dacă volumul total al vânzărilor respectivului tip de produs pe piața internă către clienți independenți pe parcursul perioadei de anchetă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Uniune ale tipului de produs identic sau comparabil. Comisia a stabilit că vânzările producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia au constituit cantități reprezentative pentru piața indoneziană în raport cu produsul în cauză exportat către Uniune de către aceiași producători-exportatori.
(29)
Comisia a verificat apoi dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției vânzărilor rentabile către clienți independenți de pe piața internă, pe parcursul perioadei de anchetă.
(30)
Valoarea normală se bazează pe prețul real pe piața internă pentru fiecare tip de produs, indiferent dacă vânzările respective sunt sau nu sunt rentabile, dacă:
1.
volumul de vânzări ale tipului de produs, vândut la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului de produs respectiv; și
2.
prețul de vânzare mediu ponderat al tipului de produs respectiv a fost mai mare sau egal cu costul de producție unitar.
(31)
În acest caz, vânzările pe piața internă ale tuturor producătorilor-exportatori au fost rentabile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare decât costul de producție al tuturor tipurilor de produs. În consecință, pentru toți producătorii-exportatori cooperanți, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor aferente tuturor vânzărilor pe piața internă pe parcursul perioadei de anchetă.
3.2. Prețul de export
(32)
Producătorii-exportatori cooperanți au exportat către Uniune, fie direct clienților independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate situate în Uniune și în afara acesteia.
(33)
Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză direct clienților independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(34)
Acolo unde producătorii-exportatori au exportat produsul în cauză către Uniune prin intermediul unor societăți afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost operate ajustări pentru profiturile realizate (a se vedea considerentul 35) și pentru toate costurile declarate între import și revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale.
(35)
În acest sens, marja de profit realizată de societățile afiliate nu a putut fi utilizată, deoarece a fost considerată nefiabilă. Un importator neafiliat a cooperat, însă informațiile privind rentabilitatea acestuia au fost confidențiale și nu au putut fi divulgate altor părți terțe. Prin urmare și în absența oricărei alte informații, o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru determinarea prețului de export. Această marjă a fost considerate rezonabilă, întrucât a mai fost utilizată în cadrul unei proceduri anterioare cu privire la un alt produs chimic fabricat de o industrie similară (6).
(36)
Cei doi producători-exportatori cooperanți au afirmat că prețurile de export pentru primii lor clienți afiliați au fost determinate în mod independent și că stabilirea prețului de export ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe prețul de vânzare aplicat de producătorul-exportator din Indonezia primului client afiliat, mai degrabă decât pe un preț de export construit. Aceștia au susținut faptul că prețurile lor de vânzare către primii clienți afiliați s-au situat la același nivel cu prețurile pentru clienții neafiliați din Uniune.
(37)
Ancheta a evidențiat că, în ciuda unor niveluri de preț similare, prețurile de transfer între societățile afiliate nu s-au situat la un nivel care să permită importatorilor afiliați să obțină un profit rezonabil în Uniune. De asemenea, nu poate fi exclus faptul că au apărut anumite costuri între societățile afiliate și faptul că a existat o compensație încrucișată prin intermediul altor produse. Pe această bază, s-a concluzionat că prețul de transfer intern nu a reflectat valoarea de piață corespunzătoare a produsului în cauză în momentul comparării cu vânzările către clienți independenți.
(38)
Prin urmare, prețul de transfer între societățile afiliate nu poate fi considerat stabilit în mod independent, iar afirmațiile respective au fost respinse. Prețurile de export practicate de ambii producătorii-exportatori prin intermediul părților afiliate au fost așadar construite în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, astfel cum a fost descris mai sus, în considerentele 34 și 35.
3.3. Comparația
(39)
Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorilor-exportatori cooperanți pe o bază franco fabrică.
(40)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(41)
Astfel, s-au operat ajustări în ceea ce privește impunerile la import, rabaturile, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, de încărcare și auxiliare, de ambalare, de creditare, comisioanele și cheltuielile cu serviciile bancare, în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.
(42)
Un producător-exportator a exportat MSG prin intermediul unei societăți comerciale situate în afara Uniunii care ulterior a vândut produsul unui importator afiliat din Uniune care, la rândul său, a vândut produsul unor clienți neafiliați din Uniune. Pentru aceste vânzări, a fost operată o ajustare a marjei percepute de operatorul comercial în afara Uniunii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază.
(43)
Un producător-exportator a solicitat o ajustare a valorii normale pentru stimulente și costuri promoționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în urma anchetei s-a constatat că aceste costuri nu au fost direct legate de vânzările individuale pe piața internă și, prin urmare, nu s-a putut demonstra că comparabilitatea prețurilor a fost afectată de aceste costuri. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(44)
Doi producători-exportatori au solicitat o ajustare a valorii normale pentru costurile aferente transportului de marfă în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază. Costurile transportului intern de marfă au fost calculate incluzând costurile suportate pentru deplasarea mărfurilor de la fabrică la depozit. Totuși, aceste costuri au fost considerate costuri interne cu logistica și, prin urmare, nu sunt eligibile pentru a fi considerate o ajustare a valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază.
(45)
O parte interesată a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate (≥ 99 %), astfel cum sunt definite în Directiva 2008/84/CE a Comisiei (7). Respectiva parte interesată a susținut faptul că, deși MSG exportat in Uniune trebuie să respecte aceste cerințe, în cazul produsului vândut pe piața internă din Indonezia nu au fost aplicabile astfel de cerințe. Prin urmare, operarea unei ajustări a valorii normale pe baza diferențelor dintre caracteristicile fizice și chimice ale produsului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază ar putea fi justificată.
(46)
Totuși, partea interesată în cauză nu și-a cuantificat declarația, dat fiind că nu a furnizat nicio estimare rezonabilă a valorii de piață a diferenței invocate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare toate diferențele posibile în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu același nivel de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute pe piața internă din Indonezia, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.
3.4. Marja de dumping
(47)
Pentru cei doi producători-exportatori cooperanți, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Indonezia, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Ar trebui remarcat faptul că un producător-exportator a ales în mod deliberat să nu coopereze în cadrul anchetei, astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus. Prin urmare, nivelul de cooperare a fost considerat scăzut. În conformitate cu articolul 18 alineatul (6), Comisia a decis să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping legate de volumele de export reprezentative ale unuia dintre producătorii-exportatori pe deplin cooperanți și verificați, ținând cont, de asemenea, pe o bază medie ponderată, de marja de dumping stabilită pentru producătorul-exportator cooperant care a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant.
(49)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul „CIF” (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Toate celelalte societăți
28,4
4. PREJUDICIUL
4.1. Definirea industriei din Uniune și a producției Uniunii
(50)
Produsul similar a fost fabricat de un producător din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Acesta constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(51)
Întrucât industria din Uniune nu este constituită decât de un singur producător, a trebuit ca toate cifrele legate de date sensibile să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale, din motive de confidențialitate.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(52)
Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adăugarea vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune la importurile din Indonezia și din alte țări terțe, pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.
(53)
S-a afirmat că producătorul cooperant din Uniune trebuie să fie exclus din industria din Uniune, deoarece a avut o legătură cu un producător-exportator necooperant din Indonezia, și că ancheta trebuie încheiată. Totuși, în acest caz nu este necesar ca producătorul cooperant să fie exclus din industria din Uniune, în pofida relației sale cu producătorul-exportator necooperant din Indonezia, întrucât acest unic producător din Uniune a cooperat pe deplin cu Comisia pe parcursul anchetei și a făcut obiectul unei verificări complete. În plus, lipsa cooperării din partea producătorului-exportator din Indonezia nu a avut niciun impact asupra fiabilității datelor colectate de la producătorul din Uniune. Prin urmare, argumentul ar trebui respins.
(54)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul de MSG la nivelul Uniunii (tone)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Indice (exercițiul financiar 2010/exercițiul financiar 2011 = 100)
100
87
93
98
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(55)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 și a înregistrat din nou o ușoară creștere pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și al perioadei de anchetă. În ansamblu, consumul a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea consumului între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 se datorează în principal unei scăderi a vânzărilor industriei din Uniune pe piața din Uniune, rezultată din scăderea producției în aceeași perioadă (a se vedea considerentul 68). Importurile s-au menținut la niveluri similare pe parcursul ambelor exerciții. Creșterea consumului pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 este aproape exclusiv rezultatul unei creșteri a importurilor, deoarece vânzările industriei din Uniune au rămas în mare măsură la același nivel. În fine, pe parcursul perioadei de anchetă, în timp ce vânzările industriei din Uniune au înregistrat o nouă scădere, volumul importurilor a crescut în mod considerabil, în special volumul importurilor din Indonezia (a se vedea considerentul 57).
4.3. Importurile din țara în cauză
4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză
(56)
Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost stabilit în considerentul 52.
(57)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (tone)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul importurilor din Indonezia (tone)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Indicele
cotei de piață
100
126
227
287
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(58)
Volumul importurilor din Indonezia aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au înregistrat creșteri constante și semnificative de 182 % de la 8 638 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 24 385 de tone în perioada de anchetă.
(59)
Cota de piață corespunzătoare aproape s-a triplat pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a crescut cu 187 %, în pofida scăderii generale a consumului (- 2 %).
4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(60)
Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza statisticilor Eurostat și a răspunsurilor la chestionare.
(61)
Prețul mediu al importurilor din Indonezia către Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețuri de import (EUR/tonă)
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Indonezia
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(62)
Prețul mediu de import al MSG provenind din Indonezia a înregistrat o ușoară creștere în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, după care a înregistrat o scădere în cursul exercițiului financiar 2012/2013 și o nouă scădere pe parcursul perioadei de anchetă. Prețurile medii de import ale MSG provenind din Indonezia au înregistrat o scădere totală de 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(63)
Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând:
-
prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs al industriei din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și
-
prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs, percepute la import de către producătorii indonezieni cooperanți de la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.
(64)
După cum s-a menționat mai sus, în considerentul 46, un producător-exportator a declarat că MSG vândut în Uniune ca aditiv alimentar trebuie să respecte anumite praguri de puritate impuse de legislația Uniunii. Acest producător-exportator a susținut faptul că nicio astfel de cerință nu a fost aplicabilă produselor importate din Indonezia și utilizate în sectorul nealimentar și că, prin urmare, o ajustare pe baza caracteristicilor fizice și chimice poate fi justificată în condițiile comparării cu produsul vândut pe piața Uniunii. Totuși, producătorul-exportator în cauză nu a cuantificat această declarație. În plus, pentru comparație, Comisia a putut lua în considerare orice posibile diferențe în ceea ce privește puritatea în definirea tipurilor de produs. Prin urmare, tipurile de produs cu aceleași niveluri de puritate sau cu niveluri de puritate similare cu cele ale tipurilor de produs exportate pe piața Uniunii, pe de o parte, și ale celor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe de altă parte, au fost comparate între ele. În consecință, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a fost respins.
(65)
O parte interesată a susținut că, pentru calcularea subcotării pentru importurile din Indonezia, trebuie să se țină seama de efectul fluctuațiilor valutare. Într-adevăr, efectul probabil al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor practicate de industria din Uniune este examinat, în mod esențial, prin stabilirea, printre altele, a unei subcotări a prețului. În cazul de față, au fost comparate prețurile de export care au făcut obiectul unui dumping și prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Prețurile de export utilizate pentru calcularea prejudiciului au fost însă convertite în EUR, pentru a avea o bază comparabilă. În consecință, în cazul de față, utilizarea cursului de schimb garantează că diferența de preț este stabilită pe o bază comparabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(66)
Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul de produs pentru tranzacțiile efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare acolo unde a fost necesar. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a industriei din Uniune înregistrată pe parcursul perioadei de anchetă. Aceasta a indicat o marjă de subcotare medie ponderată între 0 % și 5 % pentru importurile din Indonezia pe piața din Uniune.
4.4. Situația economică a industriei din Uniune
4.4.1. Observații generale
(67)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicilor economici care influențează situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
(68)
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul producției
Indice
100
95
107
91
Capacitate de producție
Indice
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității de producție
Indice
100
95
107
91
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(69)
Producția a înregistrat fluctuații pe parcursul perioadei luate în considerare. În timp ce în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 producția a scăzut, în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 aceasta a crescut, atingând nivelurile cele mai scăzute din perioada de anchetă. Ancheta a evidențiat faptul că fluctuațiile au fost cauzate în principal de opririle în vederea lucrărilor de întreținere întreprinse de industria din Uniune o dată la 15 luni și de condițiile meteorologice nefavorabile din iarna 2010/2011 care au dus la întreruperea aprovizionării cu una dintre principalele materii prime (amoniac). Pe parcursul perioadei de anchetă, oprirea în scopul efectuării lucrărilor de întreținere a fost prelungită în încercarea de a reduce stocurile mari. În ansamblu, volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(70)
Capacitatea de producție a rămas în general stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare.
(71)
Ca urmare a scăderii volumului producției și a capacității de producție stabile, gradul de utilizare a capacității a evoluat în paralel cu volumul producției, mai precis, acesta a scăzut inițial pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012, a crescut apoi pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013, pentru a scădea din nou pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în paralel cu scăderea volumului producției.
4.4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(72)
Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
Indice
100
84
85
83
Cota de piață
Indice
100
96
91
85
Sursa: Răspunsuri la chestionare, Eurostat.
(73)
Volumul vânzărilor de MSG ale industriei din Uniune a scăzut cu 17 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Volumul vânzărilor a scăzut mai ales în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, în timp ce, pe parcursul exercițiilor care au urmat, a rămas relativ stabil. Scăderea volumului vânzărilor și, în paralel, scăderea consumului și creșterea importurilor din Indonezia au condus la o scădere totală a cotei de piață a industriei din Uniune cu aproximativ 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, ceea ce a coincis cu o creștere a cotelor de piață ale importurilor din Indonezia pe parcursul aceleiași perioade. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, cotele de piață ale industriei din Uniune au continuat că scadă constant, în timp ce volumele și cotele de piață ale importurilor din Indonezia au înregistrat o creștere substanțială.
4.4.4. Creșterea
(74)
În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 17 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 15 % la nivelul cotei de piață.
4.4.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(75)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Numărul de angajați
Indice
100
103
107
108
Productivitate (unitate/angajat)
Indice
100
92
100
85
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(76)
Ocuparea forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a crescut continuu, în ansamblu, cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această creștere se datorează, în principal, integrării unei foste societăți afiliate în 2011 și extinderii departamentului de întreținere al industriei din Uniune.
(77)
Productivitatea a scăzut ca urmare a coroborării unei creșteri a gradului de ocupare a forței de muncă cu scăderea producției, astfel cum se indică în tabelul 4 din considerentul 68.
4.4.6. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(78)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, dat fiind volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.
(79)
Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma efectului dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile aceluiași produs originar din China. Aceste măsuri fac în prezent obiectul unei anchete de reexaminare care se efectuează în paralel, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, astfel cum e menționează în considerentul 2.
4.4.7. Prețurile și factorii care influențează prețurile
(80)
Prețurile de vânzare medii aplicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/tonă)
Indice
100
107
101
97
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
Indice
100
120
124
130
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(81)
Prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut inițial cu 7 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, dar de atunci a scăzut constant până în perioada de anchetă. Creșterea prețului în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012 poate fi considerată o consecință a creșterii costurilor pe parcursul aceleiași perioade, deși creșterea costurilor a fost mai accentuată decât creșterea prețurilor. În același timp, importurile din Indonezia au crescut și au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor practicate de industria din Uniune. În consecință, prețurile industriei din Uniune au scăzut cu 6 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013 și cu încă 4 % în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă.
(82)
Costul de producție unitar a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 30 %. Începând cu exercițiul financiar 2011/2012, s-a înregistrat o creștere constantă care s-a datorat în principal unei creșteri a costurilor cu materia primă și cu forța de muncă. După cum s-a menționat mai sus, această creștere a costurilor nu a putut fi absorbită de o creștere echivalentă a prețurilor din cauza presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping.
4.4.8. Costurile cu forța de muncă
(83)
Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 8
Costurile medii cu forța de muncă per angajat
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
Indice
100
117
125
124
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(84)
Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut cu 24 %. Acest lucru poate fi explicat în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru îmbunătățirea performanței personalului și a lucrătorilor săi în vederea optimizării procesului de producție.
4.4.9. Stocurile
(85)
Nivelurile stocurilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 9
Stocuri
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Stocuri finale
Indice
100
82
164
143
Stocuri finale ca procentaj din producție
Indice
100
86
153
156
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(86)
Stocurile finale totale au crescut cu 43 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, stocurile finale au scăzut ca urmare a unei scăderi a volumului producției și a unei creșteri a volumului vânzărilor la export. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013, stocurile au crescut ca urmare a creșterii producției, în timp ce vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii au rămas aproape stabile. Între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă, stocurile finale au scăzut din nou, în principal ca urmare a unei decizii de scădere a producției în încercarea de a reduce nivelurile ridicate ale stocurilor.
(87)
Stocurile finale ca procentaj din producție au scăzut în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, însă aproape s-au dublat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2011/2012 și exercițiul financiar 2012/2013. Acestea au continuat să crească între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă. În ansamblu, acestea au crescut cu 56 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată între exercițiul financiar 2012/2013 și perioada de anchetă trebuie analizată în contextul creșterii volumului importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping, în timp ce vânzările Uniunii au rămas aproape stabile pe parcursul aceleiași perioade.
4.4.10. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(88)
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați din Uniune (% din cifra de afaceri din vânzări)
Indice
100
30
- 31
- 80
Fluxul de lichidități (în EUR)
Indice
100
39
- 48
- 19
Investițiile (în EUR)
Indice
100
182
143
197
Randamentul investițiilor
Indice
100
14
- 61
- 110
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(89)
Comisia a stabilit rentabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. În perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012, rentabilitatea a scăzut semnificativ, dar a rămas totuși pozitivă. Începând cu exercițiul financiar 2012/2013, rentabilitatea a devenit negativă. Aceasta a scăzut și mai mult pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 180 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Această evoluție a fost cauzată, în principal, de presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au intrat în Uniune cu prețuri de dumping și nu au permis industriei din Uniune să stabilească propriile prețuri în conformitate cu creșterea costurilor.
(90)
Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a indicat aceeași tendință ca și rentabilitatea, adică o scădere continuă pe parcursul perioadei luate în considerare, cu rezultate negative începând cu exercițiul financiar 2012/2013. Această tendință s-a accentuat în perioada de anchetă. În ansamblu, fluxul net de lichidități a scăzut cu 119 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(91)
Investițiile au crescut cu 97 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Deși industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma unor practici de dumping anterioare ale producătorilor-exportatori chinezi înainte de perioada luată în considerare, aceasta a început să își îmbunătățească situația și a devenit rentabilă de la începutul perioadei luate în considerare până în exercițiul financiar 2011/2012. În aceste circumstanțe, au fost efectuate mai multe investiții care nu au mai putut fi amânate, ceea ce explică creșterea semnificativă a nivelurilor de investiții în cursul exercițiului financiar 2011/2012 și al exercițiilor ulterioare.
(92)
Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor. La fel ca în cazul celorlalți indicatori financiari, randamentul investițiilor rezultat din producerea și din vânzarea produsului similar a fost negativ începând cu exercițiul financiar 2012/2013, reflectând tendința negativă a rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut cu 210 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(93)
Ținând seama de scăderea rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.
4.4.11. Concluzie privind prejudiciul
(94)
Aproape toți indicatorii principali de prejudiciu au prezentat o tendință negativă. Astfel, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul producției și gradul de utilizare a capacității au scăzut cu aproape 9 %, iar volumul vânzărilor a scăzut cu 17 %. În încercarea de a compensa pierderile acumulate la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, prețurile medii ale industriei din Uniune au scăzut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce costurile de producție au crescut, în paralel, cu peste 30 %. În consecință, rentabilitatea, care a fost pozitivă la începutul perioadei luate în considerare, a scăzut și a devenit negativă pe parcursul exercițiului financiar 2012/2013 și a continuat să scadă pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendințe negative similare au putut fi observate și în cazul fluxului net de lichidități și al randamentului investițiilor.
(95)
Ocuparea forței de muncă a crescut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Creșterea înregistrată pe parcursul perioadei luate în considerare poate fi explicată prin integrarea unei foste societăți afiliate în 2011 și prin extinderea departamentului de întreținere al industriei din Uniune. Investițiile au indicat, de asemenea, o tendință pozitivă. Acestea au fost legate, în principal, de măsurile de prevenire și de cerințele în materie de securitate, dar nu au fost legate de nicio creștere a capacității. Prin urmare, aceste tendințe pozitive nu exclud existența unui prejudiciu.
(96)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(97)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei din Uniune. Comisia a asigurat faptul că niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Acești factori sunt:
(a)
efectul importurilor din China;
(b)
importurile din alte țări terțe;
(c)
evoluția consumului de la nivelul Uniunii;
(d)
performanța la export a industriei din Uniune;
(e)
deficiențele industriei din Uniune;
(f)
criza financiară;
(g)
investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță;
(h)
costul materiilor primei și alte costuri.
5.1. Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(98)
Pentru a stabili existența unei legături de cauzalitate între importurile de MSG originar din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, Comisia a analizat nivelul volumului și al prețurilor importurilor care au făcut obiectul anchetei și măsura în care acestea au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(99)
În urma anchetei, s-a constatat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor cu prețuri reduse din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping a crescut cu 182 %, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de aproximativ 187 % în aceeași perioadă. Acest lucru a coincis cu o pierdere la nivelul volumului vânzărilor de 17 % și cu o pierdere la nivelul cotei de piață de 15 %, suferite de industria din Uniune. De asemenea, acest lucru a dus la o pierdere de 71 % la nivelul cotei de piață a importurilor totale din alte țări terțe.
(100)
În același timp, prețurile aferente importurilor din Indonezia au scăzut cu 8 %. Importurile din Indonezia au exercitat o presiune asupra prețurilor de pe piața Uniunii, astfel încât industria din Uniune nu și-a putut majora prețurile în conformitate cu creșterea costurilor suportate, ci, dimpotrivă, a fost nevoită să scadă respectivele prețuri pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta a dus la o scădere considerabilă a rentabilității, care s-a materializat în pierderi începând cu exercițiul financiar 2012/2013 și care s-a accentuat în perioada de anchetă.
(101)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că deteriorarea situației industriei din Uniune a coincis cu creșterea substanțială a importurilor originare din Indonezia cu prețuri de dumping și că importurile din Indonezia au jucat un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2. Efectele altor factori
5.2.1. Efectul importurilor din China
(102)
Importurile din China fac în prezent obiectul unor taxe antidumping. Volumul importurilor a crescut cu 65 %, cu o creștere corespunzătoare a cotei de piață de 68 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Totuși, atât volumele, cât și cota de piață au rămas la niveluri scăzute pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de China au scăzut semnificativ, cu 20 %, pe parcursul perioadei luate în considerare. Luând în considerare taxele antidumping aflate în vigoare, acestea nu au subcotat prețurile practicate de industria din Uniune.
(103)
În aceste condiții, nu se poate considera că importurile din China au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
Tabelul 11
Importurile din China
Țara
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
China
Volum (tone)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Cota de piață Indice
100
57
136
168
Preț mediu (EUR/tonă) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indice
100
97
93
80
Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.
5.2.2. Importurile din alte țări terțe
(104)
Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 12
Importurile din alte țări terțe
Țara
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Brazilia
Volum (tone)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Cotă de piață Indice
100
48
49
39
Preț mediu (EUR/tonă)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
Republica Coreea
Volum (tone)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Cotă de piață Indice
100
198
79
65
Preț mediu (EUR/tonă)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Vietnam
Volum (tone)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Cotă de piață Indice
100
121
34
14
Preț mediu (EUR/tonă)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Alte țări terțe
Volum (tone)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Cotă de piață Indice
100
79
52
45
Preț mediu (EUR/tonă)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Total alte țări terțe
Volum (tone)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Cotă de piață Indice
100
110
45
29
Preț mediu (EUR/tonă)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(105)
Volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut, în ansamblu, de la 10 268 de tone în exercițiul financiar 2010/2011 la 2 894 de tone în perioada de anchetă, adică cu 72 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Cota de piață corespunzătoare a scăzut cu 71 % în aceeași perioadă. În perioada de anchetă, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a reprezentat doar aproximativ o pătrime din nivelul înregistrat de aceasta pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011. În ansamblu, prețurile importurilor din țările terțe au crescut cu 10 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(106)
O parte interesată a afirmat că totalul importurilor, inclusiv cele din Indonezia, a rămas stabil pe parcursul perioadei luate în considerare.
(107)
Această afirmație a fost în contradicție cu statisticile disponibile pe care se bazează constatările anchetei, după cum se indică în tabelul 13 de mai jos. Într-adevăr, totalul importurilor în Uniune a crescut cu 46 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, argumentul a fost respins.
Tabelul 13
Importuri totale
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Importuri totale
Volum (tone)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Sursa: Răspunsuri la chestionare și Eurostat.
(108)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că importurile din alte țări terțe nu au întrerupt legătura de cauzalitate dintre efectul importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.3. Evoluția consumului la nivelul Uniunii
(109)
Consumul la nivelul Uniunii a indicat doar o ușoară scădere de 2 % pe parcursul perioadei luate în considerare, ceea ce nu poate explica scăderea cu 17 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune și cu 15 % a cotei sale de piață. Astfel, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că evoluția consumului nu a contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.4. Performanța la export a industriei din Uniune
(110)
Volumul exporturilor industriei din Uniune a evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
Tabelul 14
Performanța la export a industriei din Uniune
Exercițiul financiar 2010/2011
Exercițiul financiar 2011/2012
Exercițiul financiar 2012/2013
PA
Volumul exporturilor
Indice
100
249
234
222
Prețul unitar mediu
Indice
100
107
101
95
Sursa: Răspunsuri la chestionare.
(111)
Volumul exporturilor efectuate de către industria din Uniune a crescut pe parcursul exercițiului financiar 2011/2012 și apoi a scăzut ușor în exercițiile următoare până în perioada de anchetă. Volumul respectiv aproape s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile exporturilor au înregistrat o ușoară scădere (cu 5 %). Creșterea vânzărilor la export a compensat parțial pierderile legate de volumul vânzărilor și de cota de piață în Uniune. De fapt, într-un context caracterizat printr-o puternică presiune asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, dacă vânzările la export nu ar fi crescut, pierderea economiilor de scară și impactul asupra costului unitar al producției industriei din Uniune ar fi fost și mai mari. Prin urmare, performanța la export a industriei din Uniune nu ar fi putut avea un impact negativ asupra situației prejudiciabile.
(112)
Anumite părți interesate au afirmat că reducerea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii reprezintă consecința vânzărilor sale de MSG la export către o societate afiliată de prelucrare a alimentelor din Turcia, recent achiziționată. Acest argument nu a fost susținut cu probe. În plus, în urma anchetei s-a constatat faptul că industria din Uniune a achiziționat societatea de prelucrare a alimentelor numai după încheierea perioadei de anchetă. Acest lucru nu ar fi putut avea niciun impact asupra situației industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Pe această bază, s-a concluzionat că vânzările industriei din Uniune către societatea sa afiliată din Turcia nu a întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.5. Presupusele deficiențe ale industriei din Uniune
(113)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de deficiențele inerente ale procesului de producție al industriei din Uniune. Totuși, această parte interesată nu a făcut referire la nicio deficiență specifică și afirmația sa rămâne nefondată. De asemenea, ancheta nu a evidențiat vreo potențială deficiență a industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument a fost respins. Pe această bază, s-a concluzionat că presupusele deficiențe ale industriei din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.6. Criza financiară
(114)
Potrivit unei părți, criza financiară se află la originea prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, piața MSG din Uniune nu a fost volatilă, fiind afectată numai marginal de criza financiară mondială. Dacă situația ar fi fost diferită și dacă pierderile suferite de industria din Uniune ar fi fost cauzate într-adevăr de criza financiară mondială, același lucru s-ar fi întâmplat și în cazul altor concurenți de pe piața MSG. După cum reiese, producătorii indonezieni de MSG au avut capacitatea de a-și crește volumul vânzărilor pe piața Uniunii, în ciuda crizei financiare mondiale. Așadar, nu există niciun motiv pentru a presupune că industria din Uniune ar fi fost mai grav afectată de criza financiară mondială decât industria similară din Asia. Prin urmare, acest argument trebuie respins. Pe această bază, s-a concluzionat că efectele crizei financiare nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.7. Investițiile și cerințele de reglementare ale UE în materie de siguranță
(115)
O parte interesată a susținut faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de investițiile semnificative impuse de respectarea reglementărilor în materie de siguranță aplicabile în Uniune.
(116)
Totuși, în urma anchetei s-a constatat că investițiile legate de cerințele UE în materie de siguranță au rămas scăzute față de alte investiții pe parcursul întregii perioade luate în considerare. O parte semnificativă a investițiilor efectuate de industria din Uniune au reprezentat-o investițiile în întreținerea preventivă. Cea mai importantă creștere la nivelul investițiilor s-a înregistrat în perioada cuprinsă între exercițiul financiar 2010/2011 și exercițiul financiar 2011/2012. Această creștere este explicată prin faptul că industria din Uniune, aflată încă în curs de redresare în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China, a trebuit să își amâne investițiile destinate întreținerii preventive până după perioada pierderilor. Imediat după ce taxele asupra importurilor din China au început să producă efecte pe piață, industria din Uniune a putut realiza din nou profit și a putut reveni la nivelurile normale de investiții. În perioadele care au urmat, investițiile au rămas la un nivel similar și au continuat să acopere în principal întreținerea. Nu a fost efectuată nicio investiție cu scopul de a crește capacitatea, aceasta rămânând stabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Pe această bază s-a concluzionat că investițiile realizate de industria din Uniune nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
5.2.8. Costul materiilor primei și alte costuri
(117)
Mai multe părți au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de creșterea semnificativă a prețului principalelor materii prime, și anume zahărul industrial, amoniacul, soda caustică și acidul sulfuric.
Zahărul industrial
(118)
Zahărul industrial reprezintă unul dintre principalii factori de cost din costul total de producție al industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum a fost descris în considerentul 81, costul unitar de producție al industriei din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare, inclusiv costul zahărului industrial. Potrivit statisticilor publicate (9), prețul mediu pentru zahărul industrial din Uniune, deși a înregistrat o ușoară creștere între exercițiul financiar 2010/2011 și jumătatea anului 2012, a rămas sub prețul pieței mondiale. Ulterior, atât prețul zahărului industrial din Uniune, cât și prețul de pe piața mondială al zahărului industrial au scăzut și s-au stabilizat la un nivel similar. Prin urmare, argumentul potrivit căruia creșterea prețurilor zahărului a constituit cauza prejudiciului este nefondat și trebuie respins.
Produse chimice
(119)
Costul amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric suportat de industria din Uniune a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare în paralel cu prețul acestor produse la nivel internațional. Această creștere a prețului nu a fost, așadar, limitată la industria din Uniune, ci a afectat și operatori din țări terțe. În acest context, creșterea prețului amoniacului, al sodei caustice și al acidului sulfuric nu poate fi considerată ca reprezentând o cauză a prejudiciului important suferit de industria din Uniune.
Altele
(120)
O altă parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de costuri mai mari cu energia, de costuri mai mari cu forța de muncă și de costuri mai mari cu ambalarea. Deși ancheta a evidențiat faptul că acești factori de cost au crescut într-adevăr pe parcursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentele 81 și 83), Comisia a stabilit, de asemenea, că industria din Uniune nu a putut reflecta, nici măcar parțial, această creștere a costurilor în prețul său de vânzare, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Indonezia. Creșterea costului acestor factori nu a putut fi considerată, așadar, ca reprezentând cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune.
5.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(121)
Analiza de mai sus indică o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping între exercițiul financiar 2010/2011 și perioada de anchetă, precum și o scădere a prețurilor importurilor pe parcursul perioadei luate în considerare.
(122)
Această creștere a cotei de piață a importurilor cu prețuri reduse din Indonezia a coincis cu o scădere semnificativă a cotei de piață a industriei din Uniune și a determinat, alături de o presiune descendentă asupra prețurilor, pierderi substanțiale pentru industria din Uniune.
(123)
Pe de altă parte, examinarea celorlalți factori care ar fi putut să prejudicieze industria din Uniune a evidențiat că niciunul dintre aceștia nu ar fi putut avea un impact negativ semnificativ.
(124)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat, în această etapă, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unui dumping și că ceilalți factori nu au întrerupt legătura de cauzalitate.
(125)
Comisia a făcut o distincție clară între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping și le-a analizat separat. Efectele importurilor din China și din alte țări terțe, ale evoluției consumului, ale performanței la export a industriei din Uniune, ale presupuselor deficiențe ale industriei din Uniune, ale crizei financiare, ale investițiilor și ale cerințelor de reglementare ale UE în materie de siguranță, precum și ale costului materiilor prime și ale altor costuri asupra evoluției negative a industriei din Uniune au fost limitate.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(126)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida determinării dumpingului prejudiciabil, nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în cazul de față. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale operatorilor comerciali, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale furnizorilor de materii prime.
6.2. Interesul industriei din Uniune
(127)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping. Aproape toți indicatorii de prejudiciu au prezentat tendințe negative, în special volumul producției, volumul vânzărilor, cota de piață și rentabilitatea, care s-au deteriorat pe parcursul perioadei luate în considerare. Tendința descendentă a fost stabilită, de asemenea, și pentru alți indicatori legați de performanța financiară, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe parcursul aceleiași perioade stocurile au crescut.
(128)
În urma instituirii de măsuri, se preconizează că prețurile importurilor vor crește și industria din Uniune va fi eliberată de presiunea asupra prețurilor exercitată în prezent de importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, industria din Uniune ar trebui să își poată majora prețurile pentru a reflecta creșterea costurilor și pentru a atinge treptat niveluri de rentabilitate. Acest lucru va avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra producției și volumului de vânzări. În absența unor măsuri, este foarte probabil ca situația industriei din Uniune să se deterioreze și mai mult. Este foarte probabil să aibă loc pierderi suplimentare la nivelul volumului vânzărilor și al cotei de piață, deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va continua, iar industria din Uniune va fi obligată să se alinieze la nivelurile scăzute ale prețurilor din Uniune. Într-un astfel de scenariu, industria din Uniune va continua să înregistreze pierderi semnificative. Nu este exclus ca, din cauza reducerii volumului vânzărilor și al producției, precum și a pierderilor ridicate, industria din Uniune să fie obligată să înceteze complet producția pe termen mediu, cu pierderea subsecventă a locurilor de muncă la nivelul Uniunii. Aceasta ar face ca Uniunea să devină dependentă de importatori din țări terțe.
(129)
Prin urmare, s-a concluzionat, în această etapă, că instituirea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
6.3. Interesul importatorilor/operatorilor comerciali
(130)
Paisprezece societăți s-au prezentat în urma publicării avizului de deschidere. Trei importatori neafiliați au fost incluși în eșantion și au primit chestionare, însă doar unul a răspuns la acestea. Această societate a făcut obiectul unei verificări la fața locului.
(131)
Importurile de MSG din Indonezia au reprezentat mai puțin de 15 % din cifra de afaceri a importatorului. Comisia a considerat că, deși activitatea legată de MSG poate fi afectată în mod negativ înainte de instituirea taxelor, societatea va rămâne, în general, rentabilă.
(132)
Un operator comercial din Uniune implicat în revânzarea de MSG pe piața Uniunii și în afara acesteia s-a declarat pe parcursul perioadei de anchetă. Acest operator comercial a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar și de la importatori de MSG din Indonezia și din țări terțe. Activitatea legată de MSG a operatorului comercial în cauză a fost marginală în raport activitatea sa globală. Pe această bază, s-a considerat că orice impact al măsurilor antidumping asupra situației sale va fi neglijabil.
6.4. Interesul utilizatorilor
(133)
Utilizatorii desfășoară activități în principal în sectorul „alimentelor și băuturilor” care utilizează MSG pentru producerea de amestecuri de condimente, supe și alimente gata preparate. De asemenea, MSG este utilizat în aplicații „nealimentare” specifice, de exemplu în producția de detergenți.
(134)
Treizeci și trei de societăți s-au prezentat și au primit un chestionar. Cinci societăți au cooperat în cadrul anchetei prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Patru dintre acestea desfășurau activități în sectorul alimentelor și băuturilor și una în sectorul nealimentar. Două dintre societățile cooperante, una desfășurând activități în sectorul „alimentelor și băuturilor” și a doua în cel al producției de detergenți, au fost verificate la fața locului.
Sectorul alimentelor și băuturilor
(135)
În urma anchetei s-a constatat că, în medie, MSG a reprezentat aproape 5 % din costul total al produselor cu conținut de MSG fabricat de societățile cooperante care au furnizat datele necesare.
(136)
Două dintre societățile cooperante au achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune și nu au importat sau au importat doar cantități reduse de MSG din Indonezia. În cazul acestor două societăți, activitatea legată de produsele cu conținut de MSG a reprezentat aproape o treime din activitatea lor globală. Pe parcursul perioadei de anchetă, societățile respective au fost considerate ca fiind rentabile. În lumina acestor constatări, măsurile propuse împotriva Indoneziei sunt susceptibile de a avea un impact limitat asupra acestor societăți.
(137)
Celelalte două societăți au achiziționat cantități mai mari de MSG din Indonezia, însă activitatea lor legată de MSG a fost relativ nesemnificativă în raport cu activitatea lor globală. În plus, pe baza informațiilor furnizate, aceste două societăți erau rentabile pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, măsurile instituite împotriva MSG din Indonezia nu sunt susceptibile de a avea un impact semnificativ asupra acestor societăți.
Sectorul nealimentar
(138)
Una dintre societățile cooperante a utilizat MSG pentru a produce detergenți. MSG a reprezentat între 15 % și 20 % din costul de producție al acestor produse. Pe parcursul perioadei de anchetă, societatea a achiziționat MSG în principal de la industria din Uniune, dar, de asemenea a importat MSG din Indonezia și, într-o măsură mai mică, din Coreea. Doar o mică parte din activitatea acestei societăți a fost dedicată produselor cu MSG în raport cu activitatea sa totală, despre care s-a constatat, în plus, că a realizat marje de profit pozitive între 5 % și 10 % în cursul perioadei de anchetă.
(139)
Pe această bază, deși nu este exclus ca această societate să fie afectată negativ de instituirea de măsuri împotriva Indoneziei, disponibilitatea altor surse de aprovizionare și situația rentabilă a activității care implică MSG ar indica faptul că impactul posibil al măsurilor asupra acestei societăți ar fi limitat.
(140)
Această parte interesată a susținut faptul că, în pofida cadrului de reglementare al UE care interzice utilizarea de fosfați și de alți compuși ai fosforului (10), MSG poate fi utilizat în cantități mai mari pentru a înlocui fosfații și alți compuși ai fosforului în producția de detergenți. Prin urmare, se preconizează că cererea de MSG în Uniune va crește în mod semnificativ și că orice taxă antidumping impusă în cazul importurilor de MSG ar avea un efect nefavorabil asupra evoluției acestei noi piețe.
(141)
Totuși, în această etapă, este dificil de a prevedea impactul pe care îl va avea noul cadru juridic asupra pieței din Uniune și dacă sau în ce măsură acesta va stimula producția de detergenți bazată pe MSG și, astfel, va produce un efect asupra cererii de MSG de la nivelul Uniunii. Partea interesată nu a furnizat nicio dovadă care să ateste măsura în care o taxă antidumping ar putea fi avea un efect nefavorabil. În acest sens, se remarcă faptul că scopul taxei antidumping este acela de a restabili condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii. Prin urmare, importurile din Indonezia ar trebui să continue să aprovizioneze piața din Uniune, dar la prețuri echitabile. Ancheta a evidențiat, de asemenea, un număr de surse alternative de aprovizionare, precum Brazilia, Vietnam și Coreea.
(142)
În orice caz, având în vedere constatările anchetei, chiar dacă întreaga cantitate de MSG necesară societății în cauză ar fi importată din Indonezia, rentabilitatea societății în ceea ce privește activitatea care implică MSG ar rămâne pozitivă. Acest scenariu extrem de pesimist nu ține cont de posibilitatea că respectiva parte din taxă ar putea fi, cel puțin parțial, suportată de clienții săi finali.
6.5. Interesul furnizorilor
(143)
Patru furnizori de materii prime din Uniune s-au prezentat și au răspuns la chestionar. Vânzările de materii prime ale acestora către industria din Uniune au reprezentat doar o mică parte din cifra lor de afaceri totală. Prin urmare, absența unor măsuri nu ar afecta situația furnizorilor.
6.6. Alte argumente
(144)
Mai multe părți interesate au susținut faptul că industria din Uniune a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii și au afirmat că măsurile antidumping impuse în cazul importurilor din Indonezia i-ar consolida poziția, ceea ce nu ar fi în interesul Uniunii.
(145)
Ancheta a evidențiat în mod clar că unicul producător din Uniune nu a avut capacitatea de a-și menține volumul de vânzări în Uniune deoarece a pierdut cota de piață în favoarea importurilor din Indonezia. În plus, industria din Uniune nu a putut crește nivelul prețurilor în raport cu creșterea costurilor la materiile prime din cauza presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și a suferit pierderi semnificative pe parcursul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia a remarcat faptul că există o anumită concurență la nivelul importurilor provenind dintr-un număr de alte țări terțe, beneficiind de acces liber pe piața din Uniune. Din aceste motive, nu au existat suficiente dovezi privind presupusa poziție dominantă a industriei din Uniune, iar argumentul a trebuit să fie respins.
(146)
Unele părți interesate au susținut, de asemenea, faptul că nu ar exista o alternativă la importurile din Indonezia, deoarece nivelul prețurilor aferente importurilor din alte țări terțe este foarte ridicat.
(147)
S-a reamintit că, pe parcursul exercițiului financiar 2010/2011, cota de piață a importurilor din alte țări terțe a fost semnificativă. Importurile din țările terțe au suferit, de asemenea, pe de urma presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile din Indonezia care au făcut obiectul unui dumping și au pierdut un volum semnificativ de vânzări și cote importante de piață din cauza importurilor din Indonezia. Instituirea de taxe în cazul importurilor de MSG din Indonezia ar trebui să permită altor țări terțe, precum Brazilia, Coreea și Vietnam, să recâștige cotele de piață pierdute în Uniune. În ceea ce privește prețurile, scopul măsurilor antidumping ar trebui să fie acela de a stabili condiții de concurență echitabile în Uniune, permițând astfel intrarea importurilor în Uniune la niveluri de preț echitabile. Ancheta a indicat faptul că nu se așteaptă ca instituirea de taxe să aibă un efect semnificativ asupra situației industriei din aval. Prin urmare, argumentul potrivit căruia nu există surse alternative de aprovizionare a fost respins.
6.7. Concluzie privind interesul Uniunii
(148)
Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că nu au existat motive imperioase care să conducă, în această etapă a anchetei, la concluzia că instituirea de măsuri provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia nu este în interesul Uniunii.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(149)
Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)
(150)
Pentru a determina nivelul măsurilor, Comisia a stabilit mai întâi valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(151)
Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de instituirea taxei asupra vânzărilor produsului similar pe piața Uniuni, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Întrucât Comisia a constatat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să producă efecte numai în cel de-al treilea an al perioadei luate în considerare, marja de profit a fost stabilită în funcție de primii doi ani ai perioadei respective, în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Comisia a considerat corespunzătoare utilizarea marjei de profit medii ponderate, astfel cum a fost stabilită în considerentul 89. A fost stabilită o marjă de profit între 5 % și 15 %. Din motive de confidențialitate, nu se poate indica o marjă de profit mai precisă. Pe această bază, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune prin adăugarea marjei de profit calculat astfel la costul de producție al industriei din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă. Comisia a determinat ulterior nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din Indonezia, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată. Marjele de prejudiciu calculate cu profituri de 5 % și, respectiv, 15 % sunt raportate în tabelul din considerentul 154.
(152)
După cum s-a menționat în considerentul 64, un producător-exportator a afirmat că nivelurile de puritate ale MSG importat în Uniune și cele ale MSG produs și vândut de industria din Uniune pe piața Uniunii pot fi diferite și că, prin urmare, ar trebui operată o ajustare corespunzătoare. Din motivele stabilite în același considerent, nu a fost acordată nicio ajustare, iar acest argument a trebuit să fie respins.
7.2. Măsuri provizorii
(153)
Ar trebui impuse măsuri antidumping provizorii în cazul importurilor de MSG originar din Indonezia, în conformitate cu regula taxei celei mai mici prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul celor mai scăzute marje de dumping și de prejudiciu.
(154)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxelor antidumping provizorii, exprimate în procentaje din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, trebuie să fie după cum urmează:
(%)
Țara
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa antidumping provizorie
Indonezia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonezia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonezia
Toate celelalte societăți
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Nivelurile taxei antidumping individuale menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză pe parcursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei individuale sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză originar din țara în cauză, care a fost fabricat de către entitățile juridice menționate. Produsul importat în cauză, fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod special în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entități afiliate societăților menționate în mod special, ar trebui să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu ar trebui să facă obiectul niciunei taxe antidumping individuale.
(156)
O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale în cazul în care modifică numele entității sau în cazul în care creează o nouă entitate de producție sau de vânzare. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante, inclusiv: modificarea activităților societății legate de producție; vânzările pe piața internă și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Comisia va actualiza lista de societăți cărora li se aplică taxe antidumping individuale, dacă acest lucru este justificat.
(157)
Pentru a minimiza riscurile de eludare ca urmare a diferenței mari dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale vizând asigurarea aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile care fac obiectul taxelor antidumping individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexă. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură vor face obiectul unei taxe antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(158)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți se va aplica nu doar producătorilor-exportatori necooperanți în cadrul prezentei anchete, ci și producătorilor care nu au efectuat exporturi către Uniune în perioada anchetei.
8. DISPOZIȚII FINALE
(159)
În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț până la un termen-limită stabilit.
(160)
Constatările privind instituirea de taxe realizate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul instituirii de măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie în cazul importurilor de glutamat monosodic, încadrat în prezent la codul NC ex 2922 42 00 (codul TARIC 2922420010), originar din Indonezia.
(2) Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping provizorie
(%)
Codul adițional TARIC
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Toate celelalte societăți
28,4
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale valabile, care să corespundă cerințelor prevăzute în anexă, autorităților vamale ale statelor membre. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile interesate pot:
(a)
solicita să fie informate cu privire la datele și la considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament;
(b)
transmite Comisiei observații scrise; și
(c)
solicita o audiere de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor al DG Comerț.
(2) În termen de 25 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, părțile menționate la articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 pot transmite observații privind aplicarea măsurilor provizorii.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 august 2014.