РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1347/2014 AL COMISIEI
din 17 decembrie 2014
de abrogare a taxei compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolele 14 și 18,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În iulie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 1338/2002 (2), Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă de 7,1 % la importurile de acid sulfanilic originar din India („ancheta inițială”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1339/2002 (3), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 21 % la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și o taxă antidumping definitivă de 18,3 % la importurile de acid sulfanilic originar din India.
(3)
Prin Decizia 2002/611/CE (4), Comisia a acceptat un angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către un producător-exportator din India, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (denumit în continuare „Kokan”).
(4)
În martie 2004, prin Decizia 2004/255/CE (5), Comisia a abrogat Decizia 2002/611/CE ca urmare a retragerii voluntare a angajamentului de către Kokan.
(5)
Prin Decizia 2006/37/CE (6), Comisia a acceptat un nou angajament de preț, atât pentru măsurile antidumping, cât și pentru cele antisubvenție la importurile din India, care a fost oferit de către Kokan. Regulamentele (CE) nr. 1338/2002 și (CE) nr. 1339/2002 au fost modificate în consecință prin Regulamentul (CE) nr. 123/2006 al Consiliului (7).
(6)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1000/2008 (8), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile de acid sulfanilic originar din Republica Populară Chineză și India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Prin Regulamentul (CE) nr. 1010/2008 (9), Consiliul a instituit taxe compensatorii definitive la importurile de acid sulfanilic originar din India și a modificat nivelul taxelor antidumping la importurile de acid sulfanilic din India în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor și a unei reexaminări intermediare.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(7)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (10) a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 1 iulie 2013, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (11) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Cererea a fost depusă de CUF - Quimicos Industriais (denumit în continuare „solicitantul” sau „CUF”), unicul producător de acid sulfanilic din Uniune, reprezentând prin urmare 100 % din producția Uniunii.
(8)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea subvenționării și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(9)
În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 16 octombrie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.
4. Anchetele paralele
(10)
Printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) la 16 octombrie 2013, Comisia a deschis, de asemenea, o anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (14) cu privire la importurile de acid sulfanilic originar, printre altele, din India.
5. Ancheta
5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(11)
Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2012 și 30 septembrie 2013 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).
5.2. Părțile interesate
(12)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori din India, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(13)
S-a acordat o audiere unicului producător din Uniune, întrucât acesta a fost singura parte interesată care a solicitat să fie audiată.
5.3. Eșantionarea
(14)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din India și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(15)
Comisia a primit două răspunsuri referitoare la eșantionare din partea producătorilor-exportatori indieni. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.
(16)
Un importator neafiliat a răspuns la formularul de eșantionare însă, cu toate acestea, întrucât el nu importa produsul în cauză din țara în cauză, nu a furnizat un răspuns la chestionar. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.
(17)
Întrucât în Uniune există un singur producător, nu s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii din Uniune.
5.4. Ancheta
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării subvenționării sau a continuării sau reapariției prejudiciului și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Comisia a trimis chestionare către singurul producător din Uniune, doi producători-exportatori din India, Guvernul Indiei (denumit în continuare „GI”), importatorii cunoscuți și către utilizatorii din Uniune.
(19)
Dintre cei doi producători-exportatori indieni, numai unul a transmis un răspuns complet. Producătorul indian respectiv a reprezentat o parte majoră din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(20)
De asemenea, Comisia a desfășurat la Delhi consultări cu autoritățile publice indiene, guvernul statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”), guvernul statului Gujarat (denumit în continuare „GG”) și banca Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”).
(21)
De asemenea, s-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producătorul din Uniune:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalia.
(b)
producătorii-exportatori:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India.
(c)
utilizatorii din Uniune:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Germania
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalia
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(22)
Produsul în cauză este acidul sulfanilic încadrat în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060). Există două tipuri de acid sulfanilic care sunt determinate în funcție de puritate: tipul tehnic și tipul purificat. În plus, tipul purificat este uneori comercializat sub formă de sare de acid sulfanilic. Acidul sulfanilic este utilizat ca materie primă pentru producerea de înălbitori optici, aditivi pentru beton, coloranți alimentari și vopsele speciale. A fost înregistrată și o utilizare limitată în industria farmaceutică. Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt, prin urmare, considerate drept un singur produs, este important să se remarce că ancheta a evidențiat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care se bazează pe acidul sulfanilic purificat ar putea folosi tipul tehnic doar în cazul în care ar putea să îl purifice pe cont propriu. Utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acid sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic.
(23)
Acidul sulfanilic este un produs de bază pur, cu caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice, oricare ar fi țara de origine. S-a constatat, astfel, că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator din India pe piața internă și către țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de producătorul din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și, în esență, aceleași utilizări și sunt, prin urmare, considerate a fi produse similare în sensul articolului 2 din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII
1. Introducere
(24)
Cooperarea din partea exportatorilor indieni s-a limitat la un singur producător-exportator. În absența cooperării din partea altor producători, suma aferentă subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a trebuit să fie determinată pe baza faptelor disponibile: răspunsurile din partea societăților cooperante, care au reprezentat majoritatea exporturilor din India către Uniune, și pe baza informațiilor furnizate de autoritățile indiene.
(25)
Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:
-
sisteme de subvenții examinate în cadrul anchetei inițiale:
-
sisteme naționale:
(a)
Sistemul privind zonele libere industriale de export (Export Processing Zones Scheme - „EPZ”)/Sistemul privind zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme - „SEZS”)/Sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(b)
sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)
(c)
sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(d)
sistemul de scutire de la plata impozitului pe profit (Income Tax Exemption Scheme - „ITES”)
(e)
sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”).
-
sisteme regionale:
(f)
pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives - „PSI”) al guvernului statului Maharashtra.
-
sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale, însă au fost investigate în prima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în reexaminarea intermediară efectuată în paralel:
-
sisteme naționale:
(g)
sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - „ECS”).
-
sisteme de subvenționare care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale sau/și în reexaminările anterioare:
-
sisteme naționale:
(h)
sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
(i)
sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation - „DFIA”)
(j)
sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - „DDS”)
(k)
sistemul „piața-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
(l)
stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(m)
infuzii de capital.
-
sisteme regionale:
(n)
sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat.
(26)
Sistemele menționate la literele (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) și (l) au la bază Legea privind comerțul exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează guvernul indian să emită avize privind politica de export și cea de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica în domeniul comerțului exterior care este relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este cel intitulat „Politica de comerț exterior 2009-2014” (denumit în continuare „PCE 09-14”). În plus, Guvernul Indiei prezintă și procedurile pe baza cărora funcționează PCE 09-14 în „Manualul de proceduri, volumul I” (denumit în continuare „MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.
(27)
Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venit, menționat la litera (d), are la bază Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.
(28)
Sistemele regionale menționate anterior la literele (f) și (n) sunt gestionate de către statele Maharashtra și, respectiv, Gujarat și se bazează pe rezoluțiile Ministerului Industriei, Energiei și Muncii din cadrul guvernului statului Maharashtra și pe rezoluțiile Ministerului Industriilor și al Minelor din cadrul guvernului statului Gujarat.
(29)
Sistemul creditelor de export, menționat la litera (g), are la bază secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India („RBI”) să furnizeze băncilor comerciale orientări în domeniul creditelor de export.
(30)
Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la litera (j) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PAR au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2012-13, publicate în avizul nr. 92/2012 - Sistemul vamal (N.T). În capitolul 4 din PCE 09-14, sistemul de drawback al taxelor este menționat, de asemenea, și sub denumirea de sistem de remitere a taxelor.
2. Zonele libere industriale de export (Export Processing Zones - „EPZ”)/zonele economice speciale (Special Economic Zones Scheme - „SEZ”)/sistemul privind unitățile axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(31)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu își avea sediul în cadrul unei SEZ sau al unei EPZ. Cu toate acestea, producătorul-exportator cooperant fusese înființat în temeiul EOUS și a primit subvenții pasibile de măsuri compensatorii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, descrierea și evaluarea de mai jos se limitează la EOUS.
(a) Temeiul juridic
(32)
Descrierea detaliată a EOUS este prevăzută la capitolul 6 din Documentul privind politica de import și de export 09-14 și la capitolul 6 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Eligibilitate
(33)
Cu excepția societăților comerciale obișnuite, toate societățile care se angajează, în principiu, să exporte întreaga lor producție de bunuri sau servicii pot fi înființate în temeiul EOUS. Întreprinderile din sectoarele industriale trebuie să realizeze un prag minim de investiții în mijloace fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a fi eligibile pentru EOUS.
(c) Punerea în aplicare
(34)
Unitățile axate pe export pot fi situate și înființate în orice zonă de pe teritoriul Indiei.
(35)
Cererea pentru acordarea statutului de unitate axată pe export trebuie să conțină informații privind, printre altele, previziunile de producție, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import și nevoile de inputuri naționale pentru următorii cinci ani. După ce autoritățile acceptă cererea societății, aceasta este informată cu privire la condițiile și obligațiile asociate acceptului respectiv. Societățile care au primit aprobarea de încadrare în EOUS urmează să dețină statutul respectiv pentru o perioadă de cinci ani. Aprobarea poate fi reînnoită de mai multe ori.
(36)
Documentul privind politica de import și de export 09-14 impune unităților axate pe export obligația esențială de a realiza câștiguri nete în valută convertibilă (net foreign exchange - „NFE”), și anume, într-o anumită perioadă de referință (cinci ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.
(37)
Unitățile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:
(i)
scutirea de taxe vamale de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru mijloacele de producție, materiile prime și bunurile consumabile) necesare pentru fabricarea, producerea, prelucrarea sau utilizarea lor în cadrul acestor procese;
(ii)
scutirea de accize pentru mărfurile achiziționate de pe piața internă;
(iii)
rambursarea taxei pe vânzări percepută la nivel central, achitată la mărfurile achiziționate pe piața internă;
(iv)
rambursarea parțială a taxei plătite pentru combustibilul achiziționat de la companiile petroliere interne.
(38)
Unitățile care își desfășoară activitatea în temeiul acestor sisteme se află sub supravegherea agenților vamali, în conformitate cu secțiunea 65 din Legea vamală.
(39)
Producătorul-exportator cooperant a funcționat în temeiul EOUS pentru primele patru luni ale perioadei anchetei de reexaminare. Scrisoarea oficială de renunțare la sistem datează din 6 februarie 2013. Astfel, în perioada anchetei de reexaminare, societatea a utilizat acest sistem doar pentru obținerea rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central. Ancheta a arătat că producătorul-exportator în cauză nu a obținut beneficii de scutire de la plata taxelor de import și a accizelor pentru achizițiile interne și de rambursare parțială a taxelor plătite pentru combustibilul achiziționat de la societățile petroliere naționale.
(d) Concluzii privind EOUS
(40)
Rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autoritățile publice renunță la veniturile care ar fi exigibile în absența acestui sistem, conferind astfel unităților axate pe export un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece rambursarea taxei pe vânzări percepute la nivel central le permite să economisească lichidități. Subvenția este condiționată în drept de rezultatele la export și, prin urmare, se consideră a fi specifică și pasibilă de măsuri compensatorii în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul exportului pentru o unitate axată pe export, astfel cum este stabilit la punctul 6.1 din PCE 09-14, reprezintă o condiție sine qua non pentru obținerea stimulentelor.
(e) Calculul valorii subvenției
(41)
Valoarea subvenției a fost calculată pe baza cuantumului rambursării taxei pe vânzări percepută la nivel central pentru bunurile achiziționate pe piața internă în perioada anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export în cursul perioadei anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja de subvenție astfel obținută este de 1,4 %.
3. Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)
(42)
S-a confirmat că DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
4. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(a) Temeiul juridic
(43)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la capitolul 5 din PCE 09-14 și la capitolul 5 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(44)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul EPCGS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
5. Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme - „ITES”)
(45)
S-a confirmat faptul că ITES a fost întrerupt în aprilie 2011, adică înaintea perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
6. Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)
(a) Temeiul juridic
(46)
O descriere detaliată a sistemului este cuprinsă la punctele 4.1.3.1-4.1.14 din PCE 09-14 și la punctele 4.1-4.30 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(47)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul AAS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului respectiv în cadrul prezentei anchete.
7. Pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives - „PSI”) ale guvernului statului Maharashtra (denumit în continuare „GM”)
(a) Temeiul juridic
(48)
Pentru a încuraja crearea de unități economice în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului Maharashtra, GM acordă, încă din 1964, facilități pentru unitățile nou-create în regiunile în curs de dezvoltare ale statului Maharashtra, în cadrul unui sistem cunoscut drept „pachetul de stimulente” („PSI”). Acest sistem a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar în cursul PAR au existat două sisteme PSI în vigoare: PSI 2007 (care a fost în vigoare până în aprilie 2013) și PSI 2013. PSI al guvernului din Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea taxei locale/taxei de intrare; (ii) scutirea de la plata taxei pe electricitate; (iii) scutirea de la plata impozitului local pe vânzări/amânarea plății impozitului local pe vânzări; (iv) subvenționarea ratei dobânzilor pentru unitățile nou create; și (v) anumite granturi acordate IMM-urilor pentru actualizarea tehnologiilor. Ancheta a arătat că singurul subsistem folosit în perioada anchetei de reexaminare de producătorul-exportator care a cooperat a fost cel privind amânarea plății impozitului pe vânzări [punctul (iii) de mai sus] care, în realitate, provenea de la PSI 2001, dar o parte din impozitul pe vânzări restant era încă neplătită în perioada anchetei de reexaminare.
(b) Eligibilitate
(49)
Acest sistem este deschis societăților care investesc în regiunile mai puțin dezvoltate ale statului (clasificate în diferite categorii, în funcție de nivelul de dezvoltare economică, de exemplu: regiuni puțin dezvoltate, regiuni mai puțin dezvoltate, regiuni cel mai puțin dezvoltate), fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unități industriale existente. Principalul criteriu pentru stabilirea cuantumului stimulentelor este clasificarea zonei în care este situată întreprinderea sau în care se va stabili, precum și importanța investiției.
(c) Punerea în aplicare
(50)
Certificatul de eligibilitate emis de GM pentru producătorii-exportatori cooperanți prevedea dreptul societății, conform subsistemului de amânare a impozitelor pe vânzări, de a amâna plata impozitelor pe vânzări percepute de către stat pentru vânzările interne.
(d) Concluzie
(51)
Subsistemul de amânare a impozitelor pentru vânzări din cadrul sistemului de stimulente al GM acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemul supus examinării constituie o contribuție financiară a GM, întrucât concesionarea menționată amână încasarea veniturilor GM, care ar fi fost, în mod normal, exigibile. Amânarea impozitului conferă un beneficiu societății, întrucât îi îmbunătățește lichiditățile.
(52)
Subsistemul menționat se adresează doar societăților care au investit în anumite zone geografice aflate sub jurisdicția statului Maharashtra. Societățile stabilite în afara acestor zone nu pot beneficia de sistem. Nivelul beneficiilor diferă în funcție de zona în cauză. Acest sistem este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(53)
Valoarea amânată a impozitelor pe vânzări datorate către stat, în temeiul componentei de amânare din cadrul sistemului, care era încă datorată la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, a fost considerată a fi echivalentul unui împrumut fără dobândă al sumei respective, acordat de către GM. Astfel, beneficiul producătorului-exportator cooperant s-a calculat pe baza dobânzii plătite pentru un împrumut comercial comparabil contractat de societate pe perioada anchetei de reexaminare.
(54)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) s-a repartizat la cifra de afaceri totală a societății din perioada anchetei de reexaminare considerată numitorul corespunzător, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(55)
Având în vedere aspectele prezentate mai sus, valoarea subvenției de care societatea a beneficiat în cadrul sistemului se ridică la 1,1 %.
8. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - „ECS”)
(56)
S-a confirmat că, după introducerea modificărilor în ECS (iulie 2010 în ceea ce privește creditele de export în rupii indiene și, respectiv, în mai 2012 în ceea ce privește creditele de export în valută), ratele dobânzii creditelor de export preferențiale în temeiul acestui sistem au încetat să existe, în principiu, cu excepția unui număr limitat de sectoare industriale. Întrucât sectorul chimic în cauză nu a fost găsit pe lista sectoarelor care au făcut obiectul subvenționării ratelor dobânzii în perioada anchetei de reexaminare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.
9. Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”)
(a) Temeiul juridic
(57)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.15 din PCE 09-14 și la punctul 3.9 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(58)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FPS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
10. Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation - „DFIA”)
(a) Temeiul juridic
(59)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.2.1-4.2.7 din PCE 09-14 și la punctele 4.31-4.36 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(60)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul DFIA în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
11. Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - „DDS”)
(a) Temeiul juridic
(61)
Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.
(b) Eligibilitate
(62)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Punerea în aplicare
(63)
Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii inputurilor utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 4 % din valoarea FOB.
(64)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și după ce biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.
(65)
De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate - BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.
(66)
Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.
(67)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.
(68)
S-a constatat că producătorul-exportator indian cooperant utiliza DDS în cursul perioadei anchetei de reexaminare după ce renunțase la EOUS.
(d) Concluzie privind DDS
(69)
DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât este sub forma unui transfer direct de fonduri efectuat de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(70)
Mai mult, DDS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și pasibil de măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(71)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază.
(72)
Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciuna dintre mărfurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS.
(73)
Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de elemente de intrare și cu incidența efectivă asupra elementelor de intrare în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru elementele de intrare importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.
(74)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(75)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, suma de drawback care trebuie acordată pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(76)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(77)
Pe baza celor menționate mai sus, nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru producătorul-exportator indian cooperant a fost de 0,6 %.
12. Sistemul „Piața-țintă” (Focus Market Scheme - „FMS”)
(a) Temeiul juridic
(78)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(79)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul FMS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
13. Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS”)
(a) Temeiul juridic
(80)
O descriere detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 3.16 din PCE 09-14 și la punctul 3.10 din Manualul de proceduri 09-14 (volumul I).
(b) Constatări
(81)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obținut beneficii în temeiul SHIS în perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
14. Injecții de capital
(82)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a beneficiat de infuzii de capital din partea autorităților publice indiene sau a guvernelor regionale. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
15. Sisteme regionale ale guvernului statului Gujarat (denumit în continuare „GG”)
(83)
S-a confirmat faptul că producătorul-exportator cooperant nu are societăți afiliate sau unități de producție în statul Gujarat. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemelor regionale ale GG.
16. Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii
(84)
Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii constatată în cursul PAR în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, este de 3,1 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Sistem
%
EOUS (15)
1,4
DEPBS (15)
zero
EPCGS (15)
zero
ITES
zero
AAS (15)
zero
PSI (sistem regional privind statul Maharashtra)
1,1
ECS (15)
zero
FPS (15)
zero
DFIA (15)
zero
DDS (15)
0,6
FMS (15)
zero
SHIS (15)
zero
Injecții de capital
zero
sisteme regionale privind statul Gujarat
zero
TOTAL
3,1
(85)
Pe baza informațiilor disponibile, producătorul-exportator cooperant a reprezentat o mare parte din exporturile de acid sulfanilic din India către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Nu au existat informații din care să reiasă că nivelul subvențiilor pentru alți posibili producători-exportatori ar fi fost inferior.
17. Probabilitatea unei continuări a subvenționării
(86)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea subvenționării.
(87)
S-a stabilit că, deși marja de subvenție constatată în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este inferioară celei stabilite în cadrul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, exportatorul indian cooperant al produsului în cauză a beneficiat în continuare de subvenții pasibile de măsuri compensatorii din partea autorităților indiene. Nu există niciun indiciu că DDS - principalul program utilizat în prezent de către societate după renunțarea la EOUS - va fi eliminat treptat în viitorul apropiat. În aceste condiții, exportatorul produsului în cauză va continua, în mod evident, să beneficieze de subvenții pasibile de măsuri compensatorii.
D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Producția Uniunii și definiția industriei din Uniune
(88)
În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către un singur producător din Uniune care reprezintă, prin urmare, 100 % din producția Uniunii și constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(89)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza:
-
volumului vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii;
-
volumelor importurilor de acid sulfanilic (nivelul TARIC) pe piața Uniunii care au fost raportate către Eurostat.
(90)
Având în vedere faptul că industria din Uniune constă într-un singur producător și există un singur producător-exportator din SUA, pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, este necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor cuprinse în tabelele de mai jos.
Tabelul 1
Consumul de pe piața Uniunii
Volum (indice)
2010
2011
2012
PAR
Consumul la nivelul Uniunii (2010 = 100)
100
106
106
114
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.
(91)
Ancheta a arătat că piața pentru acidul sulfanilic s-a extins treptat pe parcursul perioadei examinate și a crescut cu 14 % până la sfârșitul PAR.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul importurilor și cota de piață
Tabelul 2
Importurile provenite din țara în cauză
Volumul importurilor (indice)
2010
2011
2012
PAR
India
100
422
187
52
Sursă: Eurostat.
Tabelul 2a
Importurile provenite din țara în cauză
Volumul importurilor (intervale) (16)
2010
2011
2012
PAR
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Sursă: Eurostat.
Tabelul 3
Cota de piață a țării în cauză
Cota de piață (indice)
2010
2011
2012
PAR
Cota de piață a importurilor provenite din India
100
397
177
46
(92)
Volumul importurilor originare din India a scăzut cu 48 % pe parcursul perioadei examinate, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 54 % în aceeași perioadă.
(b) Prețuri de import
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză
2010
2011
2012
PAR
Prețul importurilor provenite din India - indice (2010 = 100)
100
79
84
92
Sursă: Eurostat.
Tabelul 4 a
Prețurile medii ale importurilor de acid sulfanilic din țara în cauză
2010
2011
2012
PAR
Intervalele prețurilor de import din India
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Sursă: Eurostat.
(93)
Prețul mediu al produsului în cauză din India a scăzut în 2011 cu 21 % și a crescut treptat, ulterior, dar a rămas cu 8 % sub nivelurile prețurilor înregistrate în 2010.
(c) Nivelul subcotării prețurilor
(94)
Ancheta a arătat că prețurile practicate de singurul producător-exportator indian care a cooperat nu au subcotat prețurile producătorului din Uniune. Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, rezultatul exact nu poate fi dezvăluit, dar subcotarea constatată a fost între - 20 % și - 40 %.
(95)
În urma comunicării concluziilor anchetei și a observațiilor transmise de către producătorul din Uniune, Comisiei i s-a solicitat să calculeze eventuala subcotare a prețurilor pentru restul importurilor indiene, pe baza datelor Eurostat. Conform acestor date, nu s-a constatat nicio subcotare în ceea ce privește importurile respective și, prin urmare, se pot confirma concluziile prezentate în considerentul 94 de mai sus.
4. Importurile din alte țări terțe
(96)
Cu excepția a 3 operațiuni nereprezentative (în 2010 și în 2011 din Elveția și una în 2012 din Malaysia), toate importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe au provenit din RPC și SUA în perioada examinată.
Tabelul 5
Importurile de acid sulfanilic din alte țări terțe
2010
2011
2012
PAR
Volumul importurilor din SUA (indice)
100
267
253
299
Cota de piață a importurilor din SUA (indice)
100
180
171
188
Prețuri medii ale importurilor din SUA (indice)
100
95
101
102
Volumul importurilor din China (indice)
100
77
14
1
Cota de piață a importurilor din China (indice)
100
73
13
1
Prețuri medii ale importurilor din China (indice)
100
92
104
164
Sursă: Eurostat.
(97)
Volumul importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut cu 99 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, iar cota lor de piață a scăzut, de asemenea, cu 99 % în aceeași perioadă.
(98)
Prețul mediu al importurilor de acid sulfanilic din RPC a scăzut ușor în 2011, cu 8 %, și a înregistrat o tendință de creștere în anii următori, cu o creștere foarte puternică de 64 % în perioada anchetei de reexaminare.
(99)
Atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de acid sulfanilic din SUA au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, cu 199 % și, respectiv, cu 88 %. Întrucât cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul aceleiași perioade, importurile din SUA au preluat cota de piață lăsată de exportatorii chinezi și indieni.
(100)
Nivelurile prețurilor importurilor din SUA au rămas destul de stabile în cursul perioadei examinate și s-au încadrat în același interval ca și cele ale producătorilor din Uniune. În cursul perioadei anchetei de reexaminare nu a existat nicio subcotare a prețurilor de către importurile din SUA.
5. Situația industriei din Uniune
(101)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.
(102)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea sub formă de indici a informațiilor referitoare la unicul producător din Uniune.
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
Tabelul 6
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2010
2011
2012
PAR
Producția exprimată în tone (indice)
100
87
99
107
Capacitatea exprimată în tone (indice)
100
100
100
100
Rata de utilizare a capacității (indice)
100
87
99
107
Sursă: Răspuns la chestionar.
(103)
Producția industriei din Uniune a fost cu 7 % mai mare în perioada anchetei de reexaminare decât la începutul perioadei examinate. Capacitatea industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate și, prin urmare, rata de utilizare a capacității a înregistrat aceeași evoluție ca și producția, și anume a crescut cu 7 % în perioada anchetei de reexaminare.
(104)
Trebuie observat faptul că industria din Uniune și-a menținut un nivel satisfăcător de utilizare a capacităților pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011, și a reușit să atingă un nivel optim în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(105)
În urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că pe parcursul perioadei examinate a atins niveluri optime de utilizare a capacității doar în PAR, ceea ce arată că redresarea este încă foarte recentă și fragilă.
(106)
Această observație din evaluarea Comisiei nu modifică concluziile prezentate în considerentul 104 de mai sus, care nu contrazic în niciun fel observațiile industriei din Uniune.
5.2. Stocuri finale
Tabelul 7
Volumul stocurilor finale
2010
2011
2012
PAR
Stocuri finale exprimate în tone (indice)
100
576
328
171
Sursă: Răspuns la chestionar.
(107)
Nivelurile stocurilor de sfârșit de an ale industriei din Uniune au înregistrat o creștere puternică în 2011, cu o tendință ulterioară de scădere, rămânând totuși cu 71 % peste nivelul din 2010 în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, pe baza volumului de producție din perioada anchetei de reexaminare, nivelul stocurilor finale reprezintă mai puțin de o lună de producție.
5.3. Volumul de vânzări și cota de piață
Tabelul 8
Volumul vânzărilor și cota de piață
2010
2011
2012
PAR
Volumul vânzărilor exprimat în tone (indice)
100
70
97
104
Cota de piață % (indice)
100
66
92
92
Sursă: Răspuns la chestionar.
(108)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 4 % față de nivelurile înregistrate la începutul perioadei examinate. S-a înregistrat o scădere foarte puternică în 2011, urmată ulterior de o creștere constantă.
(109)
În ceea ce privește cota de piață, performanța industriei din Uniune poate fi considerată stabilă în cursul perioadei examinate, cu excepția anului 2011 când, odată cu scăderea vânzărilor, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod similar. În următorii ani, vânzările și cota de piață au înregistrat o tendință de creștere. Deși cota de piață a producătorului din Uniune a rămas în perioada anchetei de reexaminare ușor sub nivelul din 2010, este demn de reținut faptul că industria din Uniune a reușit, totuși, să participe la creșterea consumului din Uniune și a deținut o poziție dominantă pe piața Uniunii pe tot parcursul perioadei examinate.
(110)
În observațiile sale prezentate în urma comunicării concluziilor anchetei, industria din Uniune a afirmat că cota sa de piață este foarte instabilă datorită faptului că acidul sulfanilic este un produs influențat de prețuri și a menționat exemplul anului 2011, când cota de piață a industriei din Uniune s-a prăbușit.
(111)
În această privință, trebuie subliniat că pierderea cotei de piață înregistrată în 2011 a coincis cu o creștere a prețurilor de către producătorul din Uniune care a fost contrară tendințelor pieței de la momentul respectiv. Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile de import din toate țările au scăzut cu 5 % până la 20 % în 2011. De asemenea, este demn de remarcat faptul că datele statistice disponibile indică faptul că cel care a preluat cota de piață pierdută de industria din Uniune a fost, în principal, importatorul din SUA.
5.4. Prețurile și factorii care influențează prețurile
Tabelul 9
Prețurile de vânzare
2010
2011
2012
PAR
Prețuri medii de vânzare exprimate în EUR/tonă (indice)
100
109
108
112
Sursă: Răspuns la chestionar.
(112)
Prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii au crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate, acest fapt datorându-se transferării creșterii costului principalei materii prime (anilină).
5.5. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Tabelul 10
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2010
2011
2012
PAR
Ocuparea forței de muncă (indice)
100
100
117
117
Productivitatea forței de muncă (indice)
100
88
85
91
Costul mediu al forței de muncă (indice)
100
105
102
116
Sursă: Răspuns la chestionar.
(113)
Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă a crescut cu 17 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Costurile medii cu forța de muncă au înregistrat o tendință de creștere în cursul perioadei examinate, ajungând la o creștere de 16 % în perioada anchetei de reexaminare în comparație cu anul 2010. Întrucât producția a crescut doar cu 7 %, astfel cum se indică în considerentul 103, productivitatea muncii a scăzut cu 9 % în perioada examinată.
5.6. Rentabilitatea
Tabelul 11
Rentabilitatea
2010
2011
2012
PAR
Rentabilitatea (indice)
100
96
20
65
Sursă: Răspuns la chestionar.
(114)
Rentabilitatea industriei din Uniune pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate și a fost cu puțin sub nivelul optim declarat de industria din Uniune. Cu toate acestea, este important să se menționeze că rentabilitatea a rămas pozitivă pe parcursul perioadei examinate.
(115)
Scăderea rentabilității se datorează în special creșterii costului mediu de producție cu 20 % între 2010 și perioada anchetei de reexaminare, care nu poate fi pe deplin compensată de creșterea cu 12 % a prețurilor de vânzare, astfel cum se indică în considerentul 112.
5.7. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
Tabelul 12
Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități
2010
2011
2012
PAR
Investiții (indice)
-
100
133
57
Randamentul investițiilor (indice)
100
86
30
103
Fluxul de lichidități (indice)
100
116
68
82
(116)
Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a fost în măsură să facă investiții în 2010. Ulterior, investițiile pentru acidul sulfanilic au scăzut cu 43 % începând din 2011 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare, iar valoarea acestora în termeni absoluți poate fi considerată scăzută, investițiile fiind legate, în principal, de activitatea de întreținere. Aceste constatări sunt în concordanță cu randamentul investițiilor și cu rentabilitatea scăzută din cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(117)
Randamentul investițiilor a urmat îndeaproape tendința rentabilității în 2011 și în 2012. În perioada anchetei de reexaminare, randamentul investițiilor a crescut și a ajuns la același nivel ca cel înregistrat în 2010, din pricina creșterii rentabilității între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare.
(118)
Fluxul de lichidități a urmat o tendință fluctuantă, dar a rămas pozitiv pe întregul parcurs al perioadei examinate. În perioada anchetei de reexaminare, fluxul de lichidități a scăzut cu 18 % față de nivelul din 2010. Industria din Uniune nu a semnalat dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei examinate.
5.8. Magnitudinea marjei de subvenție efective și redresarea după subvenționarea din trecut
(119)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 84, marja de subvenționare constatată în perioada anchetei de reexaminare nu a fost substanțială, cu toate că a rămas peste nivelul de minimis.
(120)
Luând în considerare creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor și a ratei de utilizare a capacităților industriei din Uniune, se poate concluziona că măsurile au avut succes și că industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor anterioare de subvenționare în cursul perioadei examinate. O anumită scădere a unor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea și cota de piață a fost constatată în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, acest lucru nu poate fi atribuit importurilor din țara în cauză, având în vedere nivelul lor foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. În orice caz, evoluția negativă a indicatorilor de prejudiciu continuă să indice o situație sustenabilă pentru industria din Uniune.
6. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(121)
Ancheta a arătat că importurile produsului în cauză din India au scăzut până la un nivel foarte mic. Cota de piață a industriei din Uniune a rămas destul de stabilă și volumele pierdute de către țara în cauză au fost preluate de importurile din SUA la un nivel de preț similar cu cel al industriei din Uniune. Industria din Uniune a fost în măsură să își crească volumul vânzărilor, prețurile medii de vânzare și să obțină rate aproape optime de utilizare a capacității.
(122)
Scăderea moderată a cotei de piață și a rentabilității industriei din Uniune nu poate fi pusă pe seama importurilor din India, astfel cum se explică în considerentul 120.
(123)
Prin urmare, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(124)
Deși industria din Uniune a făcut câteva observații cu privire la analiza prejudiciului, care au fost abordate mai sus în considerentele 95, 105-106 și 110-111, ea a fost de acord cu concluzia generală privind absența unui prejudiciu important, în special în cursul PAR.
7. Probabilitatea reapariției prejudiciului
(125)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului, este important să se sublinieze faptul că la un nivel al capacității de utilizare inferior nivelului optim - precum cel care a fost realizat în perioada anchetei de reexaminare - industria din Uniune nu este în măsură să satisfacă întregul consum la nivelul Uniunii și, prin urmare, o parte semnificativă din consumul Uniunii trebuie să fie acoperit de importuri.
(126)
În plus, industria din Uniune fabrică numai acid sulfanilic purificat, ceea ce înseamnă că utilizatorii care preferă acidul sulfanilic de tip tehnic pentru producția proprie sunt nevoiți să apeleze la importuri.
(127)
În plus, industria din Uniune a avut o cotă de piață stabilă prin vânzările către un număr de clienți pe termen lung. Ancheta a relevat faptul că, pentru unii utilizatori, furnizorii de acid sulfanilic trebuie să facă obiectul unui proces de certificare/verificare strict și costisitor, care face mai dificilă schimbarea de la un furnizor la altul.
(128)
În acest context, potențialul impact al importurilor din India pe piața Uniunii și asupra industriei din Uniune a fost analizat în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
(129)
Astfel cum s-a concluzionat mai sus în considerentele 84-85 și 87, acidul sulfanilic importat din India încă beneficiază de subvenții și este probabil să beneficieze și în viitor de acestea.
(130)
În același timp, constatările anchetei indică faptul că prezența importurilor subvenționate din India nu va conduce la o reapariție a prejudiciului pentru industria Uniunii. Acest raționament se întemeiază pe analiza factorilor următori:
-
capacitatea neutilizată a Indiei,
-
comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni,
-
impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor,
-
gama de produse indiene.
(a) Capacitatea neutilizată a Indiei
(131)
Ancheta nu a evidențiat existența unor importante capacități de producție neutilizate în India.
(132)
Industria din Uniune a contestat această constatare, susținând în special că va avea loc, foarte probabil, o creștere a capacității neutilizate în India ca urmare a prezenței din ce în ce mai importante a produselor chinezești pe piața din India și că, prin urmare, stimulentele pentru export vor crește în continuare.
(133)
În această privință, Comisia remarcă faptul că cel mai mare producător și exportator indian de acid sulfanilic cunoscut a renunțat la statutul său de unitate axată pe export (EOU) în 2013, astfel cum se descrie în considerentul 39, întrucât societatea respectivă intenționa să-și crească vânzările pe piața internă. Aceste vânzări fuseseră limitate considerabil de condițiile impuse de sistemul EOU. Societatea a confirmat că nu resimte vreo presiune exercitată de concurenții chinezi și că, în conformitate cu estimările sale, piața indiană are perspective bune de dezvoltare. Prin urmare, nu există niciun motiv să se presupună că, din pricina unei pretinse presiuni exercitate de China asupra pieței indiene, capacitatea neutilizată prezentă sau viitoare a producătorilor indieni va fi redirecționată către Uniune.
(b) Comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni
(134)
În ceea ce privește comportamentul în materie de prețuri al exportatorilor indieni, s-a constatat în considerentele 94 și 95 de mai sus că atât producătorul-exportator cooperant, cât și alți exportatori indieni vindeau la prețuri care nu subcotau nivelurile prețurilor din Uniune în cursul PAR.
(135)
Industria din Uniune a afirmat că prețurile de export practicate de Kokan s-au bazat pe un angajament de preț și, prin urmare, nu erau reprezentative pentru ceilalți producători-exportatori indieni. Comisia observă că, în perioada examinată, prețurile practicate de Kokan erau în mod semnificativ mai mari decât prețul minim de import (denumit în continuare „PMI”) stabilit în angajament. În ceea ce-i privește pe ceilalți exportatori indieni, prețurile de export medii practicate de aceștia, astfel cum au fost raportate de Eurostat, au fost chiar mai mari în cursul PAR. Aceasta înseamnă că prețurile practicate de exportatorii indieni, inclusiv de Kokan, s-au bazat mai degrabă pe situația pieței și nu pe angajamentul de preț.
(136)
Industria din Uniune a remarcat, de asemenea, că prețurile importurilor din India au scăzut cu 8 % în perioada examinată, în pofida unei creșteri cu peste 40 % a prețurilor principalei materii prime (benzen) în aceeași perioadă. Ancheta a arătat că nivelul relativ ridicat al prețurilor pentru acidul sulfanilic de pe piața Uniunii a creat un spațiu de manevră pentru o scădere a prețurilor, în pofida creșterii costului principalei materii prime. Fără a aduce atingere importanței sale în calitate de componentă a costului, benzenul nu poate explica, în sine, evoluția costurilor și a prețurilor produsului care face obiectul anchetei. În cele din urmă, ancheta a arătat că prețurile de vânzare practicate de India față de Uniune nu au fost excepțional de scăzute, întrucât au fost similare cu prețurile de export practicate de India față de țările terțe, aceste exporturi fiind efectuate în cantități considerabile. Prin urmare, tendințele prețurilor produsului final (acidul sulfanilic) și ale principalei materii prime (benzenul) invocate de industria din Uniune nu sunt considerate a fi contradictorii.
(137)
În cele din urmă, industria din Uniune a sesizat faptul că prețurile de export din India către țările terțe, în special Turcia, au fost mai scăzute decât cele ale exporturilor către UE. Comisia observă că datele colectate de la Kokan au arătat că prețurile practicate de acesta față de Turcia au fost, de asemenea, mai mari decât prețul minim de import și că acestea nu au subcotat prețurile industriei din Uniune. Volumele exporturilor efectuate de Kokan către Turcia s-au înscris în același interval de prețuri ca și cele pe care industria din Uniune și-a întemeiat cererea și, prin urmare, concluziile cu privire la Kokan sunt valabile pentru toate exporturile indiene către Turcia. Pe baza celor de mai sus, pretinsa diferență de comportament în materie de prețuri al exportatorilor indieni față de țări terțe în comparație cu comportamentul lor față de UE nu este susținută de informațiile disponibile.
(c) Impactul nivelului de subvenționare asupra prețurilor
(138)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 84 de mai sus, marja de subvenție constatată în cursul PAR pentru producătorul indian cooperant a fost de 3,1 %. Aceasta arată o tendință descrescătoare a subvenționării, observată încă de la instituirea măsurilor compensatorii inițiale, în 2002.
(139)
Această descreștere nu are legătură doar cu situația acestei societăți, ci și cu schimbările sistemice suferite de sistemele de subvenții din India. După cum s-a explicat în partea C din prezentul regulament, unele sisteme au fost abandonate de către guvernul Indiei, iar majoritatea sistemelor rămase au înregistrat reduceri în ceea ce privește avantajele oferite întreprinderilor. Doar în cazul unui singur sistem care a făcut obiectul anchetei, și anume DDS, condițiile de eligibilitate și procedurile administrative au fost slăbite. Prin urmare, Kokan a trecut imediat la acest sistem. Totuși, utilizarea DDS exclude utilizarea celor mai multe dintre celelalte sisteme (EOU, AAS, FPS, DFIA și FMS). Pentru produsul în cauză, sistemul DDS prevede un nivel maxim clar de subvenționare: în cursul PAR, 4 % din valoarea FOB a exporturilor, iar nivelul respectiv a fost redus, ulterior, cu încă 3 %. În pofida acestei limite a nivelului subvenției, se poate preconiza că alți producători vor trece la acest sistem sau că au trecut deja la acesta, având în vedere sarcina administrativă redusă pe care o impune.
(140)
Comisia a observat deja astfel de tendințe în mai multe alte anchete antisubvenție din India efectuate în cursul ultimilor 2 ani (17). Astfel, se poate concluziona că rezultatele cu privire la Kokan, astfel cum s-a descris în considerentul 139 de mai sus, pot fi extrapolate la restul producătorilor indieni de acid sulfanilic.
(141)
Luând în considerare nivelul de subsidizare menționat mai sus (un nivel de subvenționare preconizat de aproximativ 3 % cu sistemul DDS ca sistem principal) și nivelul actual al prețurilor de export din India, care includ deja subvențiile, se concluzionează că aceste prețuri de export nu vor subcota prețurile industriei din Uniune, chiar și în cazul în care măsurile compensatorii privind India ar fi eliminate. Prin urmare, se poate concluziona că exporturile din India, chiar dacă ar face obiectul unor subvenții, nu ar aduce prejudicii industriei din Uniune.
(d) Gama de produse
(142)
Producătorul indian cooperant (care reprezintă o proporție semnificativă din importurile provenite din India ale Uniunii) a vândut în principal tipul tehnic de acid sulfanilic, fiind în concurență mai ales cu importurile din SUA și din China, întrucât industria din Uniune nu producea tipul tehnic de acid sulfanilic. În plus, practic toate exporturile de acid sulfanilic efectuate de Kokan către Turcia, care au fost efectuate în cantități semnificative, au fost exporturi de acid sulfanilic de tip tehnic.
(143)
Industria din Uniune a afirmat că utilizările acidului sulfanilic de tip tehnic și ale celui purificat coincid într-o foarte mare măsură și că există, prin urmare, o concurență substanțială între cele două tipuri.
(144)
Deși nu se contestă faptul că ambele tipuri sunt considerate drept un singur produs, este important să se observe că ancheta a confirmat faptul că, din punct de vedere practic, interschimbabilitatea este limitată. În special utilizatorii care preferă sau care au nevoie de acid sulfanilic de tip tehnic ar putea, în teorie, utiliza acidul sulfanilic purificat, însă, având în vedere diferența semnificativă de preț (20 %-25 %), utilizarea acestuia din urmă nu este o soluție viabilă din punct de vedere economic. Prin urmare, se susține în continuare că, în ceea ce privește acidul sulfanilic de tip tehnic, vânzările efectuate de producătorii indieni concurează în special cu produsele chinezești și cu cele din SUA.
8. Concluzie privind reapariția prejudiciului
(145)
Având în vedere constatările anchetei prezentate în considerentele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor compensatorii împotriva Indiei nu este susceptibilă să determine reapariția prejudiciului pe termen scurt și mediu.
E. INTERESUL UNIUNII
(146)
Deoarece s-a ajuns la concluzia că nu există probabilitatea reapariției prejudiciului, nu a fost necesar să se determine interesul Uniunii.
F. ÎNCHEIEREA MĂSURILOR COMPENSATORII
(147)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se consideră adecvat ca măsurile compensatorii în vigoare la importurile de acid sulfanilic din India să fie abrogate. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile în urma informării respective. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.
(148)
Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar trebui să se abroge măsurile compensatorii aplicabile acidului sulfanilic originar din India. Decizia Comisiei privind acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan ar trebui, de asemenea, abrogată.
(149)
Ținând cont de faptul că redresarea industriei din Uniune este recentă, Comisia va monitoriza - ca urmare a solicitării din partea producătorului din Uniune - importurile de produs în cauză. Monitorizarea se va limita la o perioadă de doi ani după publicarea prezentului regulament.
(150)
Comitetul înființat în baza articolului 25 alineatul (1) din regulamentul de bază nu a emis un aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Taxa compensatorie definitivă la importurile de acid sulfanilic care se încadrează în prezent la codul NC ex 2921 42 00 (cod TARIC 2921420060) originare din India se abrogă și procedura privind aceste importuri este încheiată.
(2) Se abrogă, de asemenea, Decizia 2006/37/CE a Comisiei referitoare la acceptarea angajamentului în vigoare în prezent privind importurile de acid sulfanilic de la Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (India).
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.