РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 септември 2013 година
за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър и за отмяна на Решение 2013/236/ЕС
(2013/463/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите-членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите-членки, които вече получават финансова помощ, включително тези от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите-членки, получаващи финансова помощ, които трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност.
(3)
По искане, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър за финансова помощ от ЕМС, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика („меморандум за разбирателство“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Като последица от този преглед, съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2013 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки предстои да бъде приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно, по причини, свързани с яснота и правна сигурност, програмата следва да се приеме повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата следва да остане идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но да включва и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време Решение 2013/236/ЕС следва да бъде отменено.
(7)
Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Международния валутен фонд (МВФ), извърши първия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това меморандумът за разбирателство беше актуализиран в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, особено по отношение на i) пътна карта за постепенно намаляване на контрола върху капитала, ii) създаване на правна рамка за нова структура на управление, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор, iii) план за действие срещу изпирането на пари, iv) схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, v) осигуряване на необходимите налични национални средства за покриване на националните вноски по проекти, финансирани от Структурния фонд и други фондове на ЕС, vi) предоставяне на подробна информация относно планираната реформа на публичните помощи, и vii) изготвяне на политически предложения за политики за стимулиране на трудовата заетост и предприемане на бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им намиране на работа. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната области се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(8)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава-членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(9)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. С цел улесняване на възстановяването на устойчивия растеж и на фискалната и финансовата стабилност на кипърската икономика, Кипър стриктно прилага програмата за макроикономически мерки (наричана по-долу „програмата“), чиито основни елементи са определени в член 2 от настоящото решение.
2. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, наблюдава напредъка, постигнат от Кипър при прилагането на неговата програма. Кипър предоставя на Комисията и на ЕЦБ пълното си сътрудничество. По-специално той им предоставя цялата информация, която те смятат за необходима за наблюдението на програмата. Кипърските власти се консултират предварително с Комисията, ЕЦБ и МВФ относно приемането на политики, които не са включени в настоящото решение за изпълнение, но които могат да окажат съществено въздействие върху постигането на програмните цели.
3. Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и, когато е уместно, с МВФ, разглежда заедно с кипърските власти всички промени и актуализации на програмата, които може да се окажат необходими, за да се вземе предвид, inter alia, всяка значителна разлика между макроикономическите и фискалните прогнози, и реализираните стойности (включително заетостта), разпространението на отрицателното въздействие, както и макроикономическите и финансовите сътресения.
За да се гарантира безпроблемното изпълнение на програмата и за да се коригират дисбалансите по устойчив начин, Комисията ще осигурява непрекъснати консултации и насоки във връзка с фискалните и структурните реформи, както и с реформите на финансовите пазари.
Комисията редовно прави преглед на икономическото въздействие на програмата и препоръчва необходимите корекции с оглед на засилване на растежа и създаването на работни места, като гарантира необходимата фискална консолидация и минимизира вредните социални въздействия. Програмата за макроикономически мерки, включително целите ѝ и очакваното разпределение на усилията, свързани с тези мерки, се правят публично достояние.
Член 2
1. Ключовите цели на програмата са: възстановяване на стабилността на кипърския банков сектор; продължаване на текущия процес на фискална консолидация, както и осъществяването на структурни реформи в подкрепа на конкурентоспособността и устойчивия и балансиран растеж. Програмата е насочена към конкретните рискове, произтичащи от кризата в Кипър, за финансовата стабилност на еврозоната като цяло и има за цел постигането на бързо възстановяване на стабилността и устойчивостта на икономическата и финансовата ситуация в Кипър, както и възстановяване на способността на страната да се финансира изцяло на международните финансови пазари. В програмата се отразяват препоръките на Съвета, адресирани до Кипър съгласно членове 121, 126, 136 и 148 от Договора, както и предприетите от Кипър действия за тяхното изпълнение, като същевременно се цели разширяване, засилване и задълбочаване на необходимите мерки на политиката.
2. Кипър работи за постигане на фискална консолидация в съответствие със задълженията си съгласно процедурата при прекомерен дефицит посредством висококачествени постоянни мерки, като същевременно се сведе до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението.
3. С цел намаляване на дефицита под 3 % от БВП до 2016 г. възможно най-скоро Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за консолидация. По-конкретно, в случай на незадоволителни резултати от приходите или по-големи нужди в областта на социалните разходи вследствие на неблагоприятни макроикономически последици, правителството на Кипър трябва да има готовност да предприеме допълнителни мерки за запазване на целите на програмата, включително чрез намаляване на дискреционните разходи, като в същото време се свежда до минимум въздействието върху уязвимите групи от населението. През програмния период паричните приходи, надвишаващи предвижданията на програмата, включително всички извънредни приходи, се спестяват или се използват за намаляване на дълга. Ако обаче се осъществи преизпълнение до такава степен, че то се счита за постоянно, това може да намали необходимостта от допълнителни мерки през следващите години.
4. Кипър трябва да поддържа доброто усвояване на Структурния фонд и други фондове на ЕС по отношение на бюджетните цели на програмата. За да се осигури ефективното усвояване на фондовете на ЕС, кипърското правителство гарантира, че необходимите национални средства остават на разположение за покриване на вноските на държавите-членки, включително във връзка с недопустимите разходи, по отношение на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФР/ЕФМДР) в рамките на програмните периоди 2007-2013 г. и 2014-2020 г., като същевременно се взема предвид наличното по линия на Европейската инвестиционна банка финансиране. Властите гарантират повишаването на институционалния капацитет за изпълнение на настоящите и бъдещите програми и наличието на подходящите човешки ресурси в управляващите и изпълнителните органи.
5. С оглед на възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава основно да реформира и преструктурира банковия сектор и да подкрепя жизнеспособните банки чрез възстановяване на капитала им, като така преодолява проблемите във връзка с тяхната ликвидност и укрепва надзора върху тях. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряването на ликвидността на банковия сектор ще бъде следено отблизо. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Публикувана е пътна карта за постепенното намаляване на контрола въз основа на етапите и напредъка по изпълнението на програмата, и в съответствие с ликвидността на банките. Средносрочните планове по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразява очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, както и да намали зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането. Правилата за минималните изисквания за ликвидност трябва да бъдат актуализирани, за да се предотврати прекомерна концентрация при емитентите в бъдеще;
б)
приемане на необходимите регулаторни изисквания във връзка с увеличаването на минималното равнище на капиталова адекватност за базовия капитал от първи ред на 9 % до края на 2013 г.;
в)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. Търговските и кооперативните кредитни институции, които не разполагат с необходимия капитал, трябва преди отпускането на държавни помощи да привлекат във възможно най-голяма степен капитал от частни източници. Плановете за преструктуриране трябва да бъдат официално одобрени съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Търговските банки, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ;
г)
осигуряване на създаването на кредитен регистър, преразглеждането и, когато е необходимо - изменението на действащата регулаторна рамка за отпускане и управление на заеми, и на приемането на законодателство за укрепване на управлението на търговските банки;
д)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
е)
увеличаване в максимална степен на постъпленията по необслужвани заеми, като същевременно бъдат сведени до минимум стимулите за стратегическо неизпълнение от страна на заемополучателя. Това включва облекчаване на ограниченията за опис на обезпечението и за съответното наблюдение и управление на необслужваните заеми;
ж)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
з)
прилагане на стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, както е проектиран от „Central Bank of Cyprus“ в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
и)
засилване на наблюдението върху задлъжнялостта на корпоративните клиенти и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения;
й)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрата практика;
к)
внасяне на законодателство за извършване на задължителен надзор в зависимост от нивата на капитализация;
л)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
м)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си; както и
н)
създаване на правна рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в кооперативния кредитен сектор.
6. През 2013 г. кипърските власти трябва стриктно да прилагат Закона за бюджета за 2013 г. (със съответните изменения), заедно с допълнителни постоянни мерки, приети преди отпускането на първия транш от финансовата помощ, която е най-малко 351 млн. EUR (2,1 % от БВП). Кипър приема следните мерки:
а)
реформа на своята система за данъчно облагане на моторните превозни средства, основана на принципи за екологосъобразност и целяща реализиране на допълнителни приходи в средносрочен план; както и
б)
схема за компенсиране за взаимоспомагателния фонд и пенсионните фондове, които имат депозити в „Cyprus Popular Bank“, с което се гарантира съпоставимото им третиране както при „Bank of Cyprus“. Схемата отчита паричните потоци и актюерското състояние на всеки фонд и минимизира въздействието върху дефицита на консолидирания държавен бюджет. С оглед на социалното естество на тези фондове, заложеният за 2013 г. дефицит по консолидирания държавен бюджет може да бъде изменян, за да включва отражението на тази схема върху бюджета; и
в)
пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.
7. Следните мерки се прилагат по отношение на Кипър от 1 януари 2014 г.:
а)
по отношение на разходите, бюджетът включва: намаляване на общите разходи за социални плащания чрез по-добро насочване; допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на заплащането на наднормения труд; въвеждане на платени карти за обществен транспорт за студенти и пенсионери; и мерки за структурни реформи в образователния сектор с цел по-ефективно използване на ресурсите; както и
б)
по отношение на приходите, бюджетът за 2014 г. включва: удължаване на временната вноска върху брутния доход на наетите лица в публичния и частния сектор до 31 декември 2016 г.; увеличаване на ДДС; повишаване на акцизите; и увеличаване на вноските за общата схема за социално осигуряване.
8. С цел да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, Кипър трябва да проведе фискално-структурни реформи, включващи, inter alia, следните мерки и крайни резултати:
а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури дългосрочна жизнеспособност на пенсионната система, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите. Актюерско проучване ще предложи варианти за реформа;
б)
контрол на увеличаването на разходите за здравеопазване с цел да се осигурят достатъчно средства за основни здравни грижи, като се засилят устойчивостта на структурата на финансиране и ефективността на общественото здравеопазване; прилагане на национална здравна система, като се гарантира нейната финансова устойчивост и същевременно пълен обхват;
в)
повишаване на ефективността на публичните разходи и бюджетния процес посредством ефективна средносрочна бюджетна рамка като част от подобреното управление на публичните финанси, допринасяйки по този начин за усилията за бюджетна консолидация, които отчитат необходимостта от гарантиране на достатъчно средства за основни политики като политиките в областта на образованието и здравеопазването. Тази рамка трябва да бъде в пълно съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (3) и Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан в Брюксел на 2 март 2012 г.;
г)
приемане на подходяща нормативна и институционална рамка за публично-частни партньорства, разработена в съответствие с най-добрите практики;
д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и полагане на началото на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта на обслужване на дълга;
е)
изготвяне и прилагане на план за всеобхватна реформа за повишаване на ефективността и ефикасността на събирането и управлението на данъците, включително мерки за борба с данъчните измами и укриването на данъци, както и за осигуряване на пълното и навременно прилагане на законите и стандартите, уреждащи международното сътрудничество в областта на данъчното облагане, както и обмена на данъчна информация;
ж)
реформа на данъчния режим на недвижимото имущество;
з)
реформа на публичната администрация с цел подобряване на нейната работа и икономическа ефективност, по-специално чрез преразглеждане на нейния размер, условията на заетост и функционалната организация на обществените услуги, за да се гарантира ефикасното използване на държавните ресурси и предоставянето на качествени услуги за населението;
и)
реформи на цялостната структура и нивата на социално подпомагане с цел постигане на ефективно използване на ресурсите и гарантиране на подходящ баланс между социални помощи и стимули за започване на работа. Планираната реформа на държавните помощи следва да гарантира, че социалното подпомагане служи като предпазна мярка, която гарантира минимален доход за тези, които са неспособни да си осигурят минимален жизнен стандарт, като в същото време се осигуряват стимули за започване на работа; както и
й)
извършване на цялостен одит на публичните финанси, с оглед, inter alia, да се изготви оценка на причините, довели до натрупването на прекомерен дълг.
9. Кипър трябва да гарантира, че временното прекратяване на индексирането на заплатите в целия публичен сектор остава в сила до края на програмата. Всяка промяна на минималната работна заплата трябва да е съобразена с икономическите промени и промените на пазара на труда и да се предприема след консултация със социалните партньори.
10. Кипър ще изготви подробни предложения за политики във връзка с преодоляването на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата заетост. Кипър трябва да предприеме бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа, в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър приема всички други изменения в секторнотозаконодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Неоправданите пречки на пазарите на услуги, по-специално по отношение на регламентираните професии, трябва да бъдат премахнати. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и гарантиране на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър трябва да гарантира намаляването на броя на предвидените за издаване нотариални актове и да предприеме действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и да въведе гарантирани срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър трябва да измени разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и да разреши провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър трябва да предприеме инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като представи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г. Кипър докладва относно нуждите, свързани с въздушните връзки, като основа за политическа стратегия в областта на въздухоплаването.
14. В енергийния сектор Кипър изцяло прилага третия енергиен пакет, независимо от член 44, параграф 2 от Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и член 49, параграф 1 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7). Кипър преценява дали да се възползва от дерогациите, предоставени в посочените по-горе членове. Успоредно с това се изготвя всеобхватен план за развитие във връзка с преразпределението в кипърския енергиен сектор. Планът включва:
а)
план за въвеждане на инфраструктурата, необходима за експлоатацията на природен газ, като се вземат предвид търговските възможности и рискове;
б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен сектор и износа на природен газ, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и
в)
план за създаване на институционална рамка за управление на въглеводородните ресурси, включително фонд за ресурсите, който да получава и управлява публичните приходи от експлоатация на природен газ в крайбрежни води и който е създаден въз основа на международно признати най-добри практики.
15. Кипър представя искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.
Член 3
Решение 2013/236/ЕС на Съвета се отменя.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 13 септември 2013 година.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI
din 13 septembrie 2013
privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE
(2013/463/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), în special articolul 7 alineatele (2) și (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării sale în vigoare, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de Mecanismul european de stabilitate (MES).
(2)
Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară; este necesar ca normele respective să fie conforme cu dispozițiile Tratatului privind Mecanismul european de stabilitate.
(3)
În urma unei cereri formulate de Cipru la 25 iunie 2012 pentru a beneficia de asistență financiară din partea MES, Consiliul a decis la 25 aprilie 2013 prin Decizia 2013/236/UE (2) ca Cipru să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică.
(4)
La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie în numele MES.
(5)
În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE, Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE) și, după caz, cu Fondul Monetar Internațional (FMI), a efectuat prima analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. În urma acestei analize, actualul program de ajustare macroeconomică a fost actualizat pentru a reflecta măsurile întreprinse de autoritățile cipriote până în al doilea trimestru al anului 2013.
(6)
Ca urmare a intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013, programul de ajustare macroeconomică urmează să fie aprobat printr-o decizie de punere în aplicare a Consiliului. Din motive de claritate și de securitate juridică, programul ar trebui readoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Conținutul programului ar trebui să rămână identic cu cel aprobat prin Decizia 2013/236/UE, dar să includă și rezultatele analizei efectuate în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din decizia respectivă. În același timp, Decizia 2013/236/UE ar trebui abrogată.
(7)
Comisia, în colaborare cu BCE și cu FMI, a realizat prima analiză în vederea evaluării progreselor cu privire la punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Prin urmare, memorandumul de înțelegere a fost actualizat în domeniile reformei sectorului financiar, politicii bugetare și reformelor structurale, în special în ceea ce privește (i) o foaie de parcurs pentru relaxarea progresivă a controalelor asupra capitalului; (ii) stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit; (iii) un plan de acțiune pentru combaterea spălării banilor; (iv) un sistem de compensare pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii care dețineau depozite la Cyprus Popular Bank; (v) asigurarea faptului că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale pentru proiectele finanțate din fondurile structurale și din alte fonduri ale UE; (vi) oferirea de detalii privind reforma planificată a asistenței publice; și (vii) pregătirea de propuneri detaliate de politici pentru politica de activare și luarea de măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională. Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote.
(8)
Pe tot parcursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă urmează să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest scop, grupuri de experți.
(9)
În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote ar trebui să solicite, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Pentru a facilita revenirea economiei cipriote la o traiectorie de creștere durabilă și la stabilitate fiscală și financiară, Cipru pune în aplicare în mod riguros programul de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), ale cărui elemente principale sunt prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie.
(2) Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele Ciprului în ceea ce privește punerea în aplicare a programului. Cipru oferă Comisiei și BCE cooperarea sa deplină. În special, Cipru furnizează acestor instituții toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Autoritățile cipriote se consultă ex ante cu Comisia, BCE și FMI în ceea ce privește adoptarea unor politici care nu sunt incluse în prezenta decizie, dar care ar putea avea un impact semnificativ asupra realizării obiectivelor programului.
(3) Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile cipriote orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre previziunile macroeconomice și fiscale și rezultatele efective (inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare.
Pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia asigură, în mod constant, furnizarea de orientări și consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței financiare.
Comisia evaluează la intervale regulate impactul economic al programului și recomandă corectările necesare pentru impulsionarea creșterii și a creării de locuri de muncă, pentru asigurarea consolidării fiscale necesare și pentru reducerea la minimum a efectelor sociale nocive. Programul de ajustare macroeconomică, inclusiv obiectivele sale și distribuirea preconizată a eforturilor de ajustare, este făcut public.
Articolul 2
(1) Obiectivele-cheie ale programului sunt următoarele: restaurarea solidității sectorului bancar cipriot, continuarea procesului de consolidare fiscală în curs și punerea în aplicare a reformelor structurale de sprijinire a competitivității și a creșterii durabile și echilibrate. Programul vizează riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și urmărește restaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în Cipru, precum și restabilirea capacității sale de a se finanța integral pe piețele financiare internaționale. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările Consiliului adresate Ciprului în temeiul articolelor 121, 126, 136 și 148 din tratat, precum și de acțiunile întreprinse de Cipru în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.
(2) Cipru continuă consolidarea fiscală în conformitate cu obligațiile care îi revin în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin intermediul unor măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile.
(3) Pentru a-și reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2016, Cipru rămâne pregătit să ia măsuri suplimentare de consolidare. În special, în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative, guvernul cipriot rămâne pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile. În perioada de aplicare a programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate în cadrul programului, inclusiv orice câștiguri excepționale, se economisesc sau se utilizează pentru reducerea datoriei. În schimb, veniturile care depășesc așteptările într-o asemenea măsură încât tendința poate fi considerată permanentă pot reduce necesitatea unor măsuri suplimentare în ultimii ani ai programului.
(4) Ciprul menține execuția fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE la un nivel corespunzător, respectând obiectivele bugetare ale programului. Pentru a asigura execuția eficace a fondurilor UE, guvernul cipriot asigură faptul că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale, inclusiv cheltuielile neeligibile, în cadrul fondurilor structurale și de investiții (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și FEP/FEPAM) în cadrul perioadelor programelor 2007-2013 și 2014-2020, luând în considerare totodată finanțarea disponibilă din partea Băncii Europene de Investiții. Autoritățile asigură îmbunătățirea capacității instituționale de a pune în aplicare programele actuale și viitoare, precum și disponibilitatea resurselor umane corespunzătoare în cadrul autorităților de gestionare și al organismelor de punere în aplicare.
(5) Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Ciprul continuă să reformeze și să restructureze în profunzime sectorul bancar și să consolideze băncile viabile prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate:
(a)
asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitările privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. A fost publicată o foaie de parcurs privind relaxarea progresivă a controalelor, pe baza unor etape și a progreselor realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și în concordanță cu situația băncilor în materie de lichidități. Planurile de finanțare și de capital pe termen mediu ale băncilor naționale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat reflectă în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și reduc dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichidități se actualizează pentru a preveni o concentrație excesivă a emitenților în viitor;
(b)
adoptarea cerințelor de reglementare necesare pentru creșterea până la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013;
(c)
luarea de măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea băncilor. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private înainte de a se aproba măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat înainte ca orice ajutor să fie acordat. Băncile comerciale care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat;
(d)
asigurarea creării unui registru de credit, a revizuirii și a modificării, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare și de administrare a împrumuturilor, precum și a adoptării de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale;
(e)
consolidarea guvernanței băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături;
(f)
optimizarea recuperării în cazul creditelor neperformante, reducând totodată la minimum stimulentele pentru neîndeplinirea strategică a obligațiilor de plată de către debitori. Aceasta include reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și monitorizarea și gestionarea în mod corespunzător a creditelor neperformante;
(g)
finalizarea armonizării în ceea ce privește reglementarea și supravegherea organizațiilor cooperatiste de credit cu cele ale băncilor comerciale;
(h)
punerea în aplicare a strategiei privind viitoarea structură, funcționarea și viabilitatea sectorului organizațiilor cooperatiste de credit, astfel cum a fost elaborată de Banca Centrală a Ciprului în consultare cu Comisia, BCE și FMI;
(i)
consolidarea monitorizării gradului de îndatorare a sectoarelor întreprinderilor și gospodăriilor și stabilirea unui cadru pentru restructurarea datoriei sectorului privat urmărind obiective precise, pentru a facilita noile împrumuturi și pentru a limita constrângerile în materie de credite;
(j)
consolidarea în continuare a cadrului de combatere a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici;
(k)
propunerea unei legislații privind supravegherea obligatorie pe baza nivelurilor de capitalizare;
(l)
integrarea testelor de rezistență în cadrul supravegherii bancare externe regulate;
(m)
introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor bancare; și
(n)
stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit.
(6) În cursul anului 2013, autoritățile cipriote pun în aplicare în mod riguros Legea privind bugetul 2013 (astfel cum a fost modificată), inclusiv măsurile permanente suplimentare adoptate înainte de acordarea primei tranșe a asistenței financiare, care se ridică la cel puțin 351 de milioane EUR (2,1 % din PIB). Cipru adoptă următoarele măsuri:
(a)
o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare pe termen mediu;
(b)
un sistem de compensare pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii care dețineau depozite la Cyprus Popular Bank, care asigurăun tratament comparabil cu cel al fondurilor din cadrul Bank of Cyprus, ținând cont de fluxurile de numerar și de poziția actuarială a fiecărui fond și reducând la minimum impactul asupra deficitului public. Având în vedere natura acestor fonduri care asigură protecția socială, obiectivul în materie de deficit public pentru 2013 poate fi revizuit pentru a încorpora impactul bugetar al acestui sistem; și
(c)
punerea în aplicare pe deplin a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.
(7) Următoarele măsuri sunt puse în aplicare de Cipru începând cu 1 ianuarie 2014:
(a)
în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a cheltuielilor globale pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare; o reducere suplimentară a salariilor și a plăților pentru orele suplimentare în administrația publică și în sectorul public în sens larg; introducerea unei taxe pentru cardurile de transport public pentru studenți și pensionari; măsuri de reformă structurală în sectorul educației în vederea îmbunătățirii utilizării resurselor; și
(b)
în ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA-ului; majorări ale accizelor și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale.
(8) Pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Cipru pune în aplicare reforme structurale fiscale care cuprind, printre altele, următoarele măsuri și rezultate:
(a)
dacă este cazul, reforme suplimentare ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, asigurând totodată caracterul adecvat al pensiilor. Un studiu actuarial furnizează opțiuni în materie de reformă;
(b)
controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății în vederea asigurării de mijloace suficiente pentru asistența medicală de bază prin consolidarea sustenabilității structurii de finanțare și a eficienței furnizării serviciilor publice de asistență medicală; punerea în aplicare a unui sistem național de sănătate și asigurarea sustenabilității financiare a acestuia, furnizând totodată o acoperire universală;
(c)
îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procesului bugetar prin intermediul unui cadru bugetar pe termen mediu eficace care să facă parte dintr-o gestionare îmbunătățită a finanțelor publice, contribuind astfel la eforturile de consolidare bugetară ținând seama de necesitatea de a asigura mijloace suficiente pentru politicile fundamentale, cum ar fi cele din domeniul educației și al sănătății. Acest cadru respectă pe deplin Directiva 2011/85/UE a Consiliului (3) și Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, semnat la Bruxelles la 2 martie 2012;
(d)
adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici;
(e)
elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și pentru întreprinderile semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la îmbunătățirea eficienței economice și la restabilirea sustenabilității datoriei;
(f)
elaborarea și punerea în aplicare a unui plan amplu de reforme cu scopul de a spori eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și a standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal;
(g)
reforma regimului de impozitare a bunurilor imobile;
(h)
reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și eficacitatea din punct de vedere al costurilor ale acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, a condițiilor de angajare și a organizării funcționale a serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor publice și furnizarea de servicii de calitate pentru populație;
(i)
reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă. Reforma preconizată în domeniul protecției sociale garantează că asistența socială funcționează ca un dispozitiv de siguranță pentru a oferi un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să își asigure un nivel de trai de bază, protejând în același timp stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă; și
(j)
efectuarea unui audit complet al finanțelor sale publice, printre altele, cu scopul de a evalua motivele care au dus la acumularea unor niveluri excesive ale datoriei.
(9) Cipru asigură faptul că suspendarea indexării salariilor este menținută în sectorul public în sens larg până la încheierea programului. Orice modificare a salariului minim este în concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața muncii și se adoptă după consultarea partenerilor sociali.
(10) Cipru pregătește propuneri de politici detaliate cu privire la soluționarea deficiențelor identificate în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale. Cipru adoptă măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret (4). Elaborarea, gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor care vizează tineretul sunt integrate în mod corespunzător în sistemul mai general al politicilor de favorizare a activității profesionale și sunt coerente cu reforma sistemului de asistență socială și cu obiectivele bugetare convenite.
(11) Cipru adoptă restul modificărilor legislației sectoriale specifice care sunt necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Se elimină toate obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură cu profesiile reglementate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin asigurarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare.
(12) Cipru asigură reducerea întârzierii înregistrate în emiterea titlurilor de proprietate, ia măsuri pentru accelerarea degrevării de sarcini a titlurilor de proprietate în vederea transferării acestora către cumpărătorii bunurilor imobile și introduce termene garantate pentru emiterea certificatelor de construcții și a titlurilor de proprietate.
(13) Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la sfârșitul perioadei programului. Cipru ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin elaborarea unui plan de acțiune concret care să ducă la punerea în aplicare a obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei recent revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015. Cipru prezintă un raport privind nevoile în materie de legături aeriene care va sta la baza unei strategii de politică în domeniul transportului aerian.
(14) În sectorul energetic, Cipru pune în aplicare pe deplin cel de al treilea pachet privind energia, în pofida dispozițiilor prevăzute la articolul 44 alineatul (2) din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și la articolul 49 alineatul (1) din Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7).Cipru ia în considerare posibilitatea de a recurge la derogările care i-au fost acordate în temeiul articolelor respective. În același timp, se formulează un plan amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul constă în:
(a)
un plan de desfășurare a infrastructurii necesare pentru exploatarea gazelor naturale care să țină seama de opțiunile comerciale și de riscuri;
(b)
o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru restructurarea sectorului energetic și a exporturilor de gaze, inclusiv un cadru corespunzător de vânzare a gazelor provenite din exploatări maritime cu scopul de a maximiza veniturile; și
(c)
un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să cuprindă un fond de resurse destinat colectării și gestionării veniturilor publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore și constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional.
(15) Cipru prezintă Comisiei o cerere de asistență tehnică în cursul perioadei de desfășurare a programului. Cererea identifică și precizează domeniile de asistență tehnică sau serviciile de consultanță pe care autoritățile cipriote le consideră esențiale pentru punerea în aplicare a programului de ajustare macroeconomică.
Articolul 3
Decizia 2013/236/UE se abrogă.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru.
Adoptată la Bruxelles, 13 septembrie 2013.