РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
DECIZIA NR. 541/2014/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 16 aprilie 2014
de stabilire a unui cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 189 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
În Comunicarea sa din 4 aprilie 2011 intitulată „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”, Comisia a subliniat că o competență partajată în domeniul spațiului conferită Uniunii prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) merge mână în mână cu un parteneriat consolidat cu statele membre. Comisia a subliniat, de asemenea, că toate acțiunile noi trebuie să se bazeze pe resursele existente și pe identificarea în comun a situației în care sunt necesare noi resurse.
(2)
În Rezoluția sa din 26 septembrie 2008 intitulată „Promovarea politicii spațiale europene” (3), Consiliul reamintește că mijloacele spațiale au devenit indispensabile pentru economia noastră și că siguranța lor trebuie să fie asigurată. Consiliul a subliniat „necesitatea pentru Europa […] de a-și dezvolta o capacitate europeană pentru monitorizarea și supravegherea infrastructurii și deșeurilor spațiale, plecându-se inițial de la bunurile naționale și europene existente, exploatând relațiile care pot fi stabilite cu alte națiuni partenere și capacitățile acestora”.
(3)
În Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 intitulată „Provocări globale: valorificarea la maximum a sistemelor spațiale europene”, Consiliul recunoaște necesitatea unei viitoare capacități de cunoaștere a situației spațiale (SSA) ca o activitate la nivel european care să dezvolte și să exploateze mijloacele civile și militare naționale și europene existente și invită Comisia și Consiliul să propună un mecanism de guvernanță și o politică în materie de date care să permită statelor membre să contribuie cu capacitățile lor naționale relevante în conformitate cu cerințele și cu regulamentele de securitate aplicabile. Consiliul a invitat în continuare „toți actorii instituționali europeni să exploreze măsuri adecvate” care să fie bazate pe cerințele definite ale utilizatorilor civili și militari, să utilizeze mijloace relevante în conformitate cu cerințele de securitate aplicabile și să valorifice rezultatele programului de pregătire SSA al Agenției Spațiale Europene (ESA).
(4)
Concluziile Consiliului din 31 mai 2011 privind Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului” și Rezoluția Consiliului din 6 decembrie 2011 intitulată „Orientări privind valoarea adăugată și beneficiile spațiului pentru securitatea cetățenilor europeni” (4) au reiterat „necesitatea unei capacități eficiente în materie de cunoaștere a situației spațiale (SSA) ca activitate la nivel european” și au invitat Uniunea să recurgă la „utilizarea pe scară cât mai largă a mijloacelor, competențelor și abilităților care sunt deja existente sau în curs de elaborare în statele membre, la nivel european și, după caz, la nivel internațional”. Recunoscând faptul că un astfel de sistem are, în mod natural, o dublă utilizare și ținând seama de dimensiunea sa specială de securitate, Consiliul a invitat Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), în strânsă colaborare cu ESA și statele membre care dețin astfel de mijloace și capacități, și consultând toți actorii implicați, să prezinte propuneri pentru a exploata pe deplin aceste mijloace și capacități și a se baza pe ele în vederea elaborării unei capacități SSA ca activitate la nivel european și, în acest context, a defini o guvernanță și o politică adecvată în materie de date ținând seama de caracterul deosebit de sensibil al datelor SSA.
(5)
Se consideră, în general, că SSA acoperă trei domenii principale, care vizează protejarea infrastructurilor în spațiu, respectiv, supravegherea și urmărirea spațială (SST), previzionarea și monitorizarea fenomenelor meteorologice spațiale și obiectele din apropierea Pământului. Activitățile desfășurate în aceste domenii urmăresc să protejeze infrastructurile în spațiu și din spațiu. Prezenta decizie, care reglementează SST, ar trebui să promoveze sinergiile între aceste domenii.
(6)
În vederea reducerii riscurilor de coliziune, Uniunea ar încerca, de asemenea, să găsească sinergii cu inițiativele de îndepărtare activă și de pasivizare a deșeurilor spațiale, cum ar fi inițiativa dezvoltată de ESA.
(7)
Deșeurile spațiale au devenit o amenințare gravă pentru securitatea, siguranța și durabilitatea activităților spațiale. Un cadru de sprijin pentru SST ar trebui, prin urmare, să fie stabilit cu scopul de a sprijini crearea și exploatarea de servicii constând în monitorizarea și supravegherea obiectelor spațiale pentru a preveni deteriorarea navelor spațiale ca urmare a coliziunilor și a proliferării deșeurilor spațiale și cu scopul de a prevedea traiectoriile și traseele de reintrare, pentru a oferi cele mai bune informații serviciilor guvernamentale și de protecție civilă în eventualitatea reintrării necontrolate a unor nave spațiale integrale sau a unor deșeuri spațiale ale acestora în atmosfera terestră.
(8)
Cadrul de sprijin pentru SST ar trebui să contribuie la asigurarea menținerii pe termen lung a infrastructurii și a serviciilor spațiale europene și naționale care sunt esențiale pentru securitatea economiilor, a societăților și a cetățenilor din Europa.
(9)
Furnizarea de servicii SST va fi benefică pentru ansamblul operatorilor publici și privați de infrastructuri spațiale, inclusiv pentru Uniune în temeiul responsabilităților sale pentru programele spațiale ale Uniunii, în special programele europene de radionavigație prin satelit Galileo și EGNOS instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5), precum și programul Copernicus, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Alertele timpurii referitoare la reintrarea necontrolată a obiectelor spațiale în atmosfera terestră și estimarea momentului și a zonei de impact vor fi, de asemenea, utile autorităților publice naționale însărcinate cu protecția civilă. Mai mult, aceste servicii pot interesa și alți utilizatori, cum ar fi asigurătorii privați, în vederea estimării potențialelor costuri ale asigurării de răspundere care decurg din coliziunea între sateliți pe durata ciclului lor de viață. În plus, ar trebui luat în considerare pe termen lung un serviciu de informații public gratuit și reutilizabil privind elementele orbitale ale obiectelor spațiale care se află pe orbita Pământului.
(10)
Serviciile SST ar trebui să fie complementare activităților de cercetare legate de protecția infrastructurii spațiale desfășurate în cadrul Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7), al programelor spațiale emblematice ale Uniunii, Copernicus și Galileo, al inițiativei privind agenda digitală, astfel cum este menționată în Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O agendă digitală pentru Europa”, al altor infrastructuri de telecomunicații care contribuie la realizarea societății informaționale, al inițiativelor privind securitatea, precum și al activităților ESA.
(11)
Cadrul de sprijin pentru SST ar trebui să contribuie la garantarea folosirii și explorării pașnice a spațiului cosmic.
(12)
Cadrul de sprijin pentru SST ar trebui, de asemenea, să țină cont de cooperarea cu partenerii internaționali, în special cu Statele Unite ale Americii, cu organizațiile internaționale și cu alte părți terțe, în special în vederea evitării coliziunilor în spațiu și a prevenirii proliferării deșeurilor spațiale, și ar trebui, de asemenea, să fie complementar măsurilor existente de atenuare a riscurilor, cum ar fi orientările Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea deșeurilor spațiale sau alte inițiative, în vederea asigurării siguranței, securității și durabilității activităților din spațiul cosmic. Acesta ar trebui să fie în concordanță și cu propunerea referitoare la un cod internațional de conduită privind activitățile din spațiul cosmic prezentată de Uniune.
(13)
Cadrul de sprijin pentru SST ar trebui să constea în crearea de rețele și în folosirea activelor naționale ale SST în vederea furnizării de servicii SST. După ce acest scop a fost atins, ar trebui încurajată dezvoltarea de noi senzori sau modernizarea senzorilor existenți exploatați de statele membre.
(14)
Comisia și consorțiul SST instituit prin prezenta decizie, în strânsă cooperare cu ESA și cu alte părți interesate, ar trebui să continue să poarte dialoguri tehnice privind SST cu parteneri strategici, în conformitate cu competențele lor respective.
(15)
Cerințele utilizatorilor civili și militari ai SSA au fost definite în documentul de lucru aprobat al serviciilor Comisiei intitulat „Cerințele utilizatorilor civili și militari referitoare la cunoașterea la un nivel ridicat a situației spațiale europene”. Furnizarea de servicii SST ar trebui să se bazeze pe cerințele utilizatorilor civili. Scopurile pur militare nu ar trebui să fie abordate în prezenta decizie. Comisia ar trebui să asigure, după caz, un mecanism de revizuire și actualizare regulată a cerințelor utilizatorilor, prin implicarea reprezentanților comunității utilizatorilor. În acest scop, ar trebui să continue dialogul necesar cu actorii relevanți, cum ar fi Agenția Europeană de Apărare și ESA.
(16)
Exploatarea serviciilor SST ar trebui să se bazeze pe un parteneriat între Uniune și statele membre și să recurgă la expertiza și la mijloacele naționale existente și viitoare, inclusiv cele dezvoltate prin intermediul ESA. Statele membre ar trebui să își păstreze proprietatea și controlul asupra mijloacelor lor și ar trebui să rămână responsabile pentru exploatarea, întreținerea și reînnoirea acestora. Cadrul de sprijin pentru SST nu ar trebui să acorde sprijin financiar pentru dezvoltarea unor noi senzori SST. Dacă apare nevoia de noi senzori pentru a răspunde cerințelor utilizatorilor, această problemă ar putea fi abordată fie la nivel național, fie printr-un program european de cercetare și dezvoltare, după caz. Comisia și statele membre ar trebui să promoveze și să faciliteze participarea unui număr cât mai mare de state membre la cadrul de sprijin pentru SST, sub rezerva respectării criteriilor de participare.
(17)
Centrul Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN), o agenție a Uniunii instituită prin Acțiunea comună 2001/555/PESC a Consiliului (8), care oferă servicii și produse de informare și imagini geospațiale având diferite niveluri de clasificare utilizatorilor civili și militari, ar putea contribui la furnizarea de servicii SST. Cunoștințele sale în privința tratamentului informațiilor confidențiale într-un mediu sigur și legăturile sale instituționale strânse cu statele membre constituie un avantaj propice pentru efectuarea și livrarea de servicii SST. O condiție prealabilă pentru rolul SATCEN în ceea ce privește cadrul de sprijin pentru SST este modificarea acțiunii comune menționate, care nu prevede în prezent nicio intervenție din partea SATCEN în domeniul SST. Comisia ar trebui să coopereze, după caz, cu SEAE, dat fiind rolul său de sprijin al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în îndrumarea operațională a SATCEN.
(18)
Furnizarea de informații exacte privind natura, specificațiile și localizarea anumitor obiecte spațiale poate afecta securitatea Uniunii sau a statelor sale membre și a țărilor terțe. Considerații de securitate adecvate ar trebui, prin urmare, să fie luate în considerare de statele membre și, după caz, prin Comitetul de securitate al Consiliului (comitetul de securitate), la stabilirea și exploatarea rețelei de capacități relevante, inclusiv a senzorilor SST, și la capacitatea de prelucrare și analizare a datelor SST și furnizarea de servicii SST. Prin urmare, în prezenta decizie este necesar să se stabilească dispoziții generale privind utilizarea și schimbul securizat de informații SST între statele membre, beneficiarii de servicii de SST și, dacă este cazul, SATCEN. În plus, Comisia, SEAE și statele membre ar trebui să definească mecanismele de coordonare necesare pentru abordarea aspectelor legate de securitatea cadrului de sprijin pentru SST.
(19)
Statele membre participante ar trebui să fie responsabile de negocierea și punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la utilizarea de date SST și la utilizarea și schimbul de informații SST. Dispozițiile privind utilizarea de date SST și utilizarea și schimbul de informații SST stabilite în prezenta decizie și în acordul dintre statele membre participante și, dacă este cazul, SATCEN ar trebui să ia în considerare recomandările aprobate privind securitatea datelor SST.
(20)
Caracterul potențial sensibil al datelor SST necesită o cooperare bazată pe eficiență și pe încredere, inclusiv în ceea ce privește modul în care datele SST sunt prelucratee și analizate. Utilizarea potențială a software-ului cu sursă deschisă, care permite accesul în condiții de siguranță al persoanelor autorizate să contribuie cu date SST la codul-sursă pentru a face modificări și a aduce îmbunătățiri, ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv.
(21)
Comitetul de securitate a recomandat crearea unei structuri de gestionare a riscurilor pentru a garanta faptul că aspectele referitoare la securitatea datelor sunt luate în considerare în mod corespunzător la punerea în aplicare a cadrului de sprijin pentru SST. În acest scop, structurile și procedurile adecvate de gestionare a riscurilor ar trebui să fie stabilite de către statele membre participante și, dacă este cazul, SATCEN, având în vedere recomandările comitetului de securitate.
(22)
Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei decizii, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (9).
(23)
Deoarece obiectivele prezentei decizii, și anume de a sprijini acțiunile care vizează înființarea și exploatarea rețelei de senzori, stabilirea capacității de a prelucra și analiza datele SST și înființarea și exploatarea serviciilor SST, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre acționând individual, furnizarea de astfel de servicii de către un consorțiu de state membre participante fiind în beneficiul Uniunii, mai ales în calitate de deținător principal de active spațiale, dar, având în vedere amploarea deciziei, obiectivele sale pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate.
(24)
Obiectivele prezentei decizii sunt similare cu obiectivele programelor instituite prin: Regulamentul (UE) nr. 1285/2013, la articolul 1, articolul 3 literele (c) și (d) și articolul 4 din respectivul regulament; Decizia 2013/743/UE a Consiliului (10), la articolul 2 alineatul (2) literele (b) și (c), în anexa I partea II punctul 1.6.2 litera (d) și în anexa I partea III punctele 7.5 și 7.8 din respectiva decizie; Regulamentul (UE) nr. 377/2014, la articolul 8 alineatul (2) litera (b) din respectivul regulament care alocă o sumă de până la 26,5 milioane EUR în prețuri curente.Efortul financiar global pentru punerea în aplicare a obiectivelor cadrului de sprijin pentru SST, în special crearea de rețele pentru activele existente, este estimat la 70 milioane EUR. Având în vedere asemănarea dintre obiectivele prezentei decizii și cele ale programelor menționate mai sus, acțiunile stabilite prin prezenta decizie ar putea fi finanțate prin acele programe, în compatibilitate deplină cu actul lor de bază.
(25)
Asigurarea unui nivel acceptabil de autonomie europeană în activitățile SST ar putea necesita adoptarea unui act de bază în sensul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11) pentru SST. O astfel de posibilitate ar putea fi examinată în contextul revizuirii intermediare a actualului cadru financiar multianual.
(26)
Recunoscând natura sensibilă a SSA, exploatarea de senzori și prelucrarea datelor care să conducă la furnizarea de servicii de SST ar trebui să revină statelor membre participante. Activele naționale SST vor rămâne sub autoritatea statelor membre responsabile de controlul și exploatarea lor,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Instituirea cadrului
Prezenta decizie instituie un cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială (SST).
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:
1.
„obiect spațial” înseamnă orice obiect artificial în spațiul cosmic;
2.
„vehicul spațial” înseamnă orice obiect spațial artificial care deservește un scop specific, inclusiv sateliții artificiali activi și treptele superioare ale lansatoarelor;
3.
„deșeuri spațiale” înseamnă orice obiect spațial, inclusiv nave spațiale sau fragmente și elemente ale acestora care se află pe orbita Pământului sau care reintră în atmosfera terestră, care nu mai funcționează sau care nu mai servesc niciunui scop specific, inclusiv părți de rachete sau sateliți artificiali, sau sateliți artificiali inactivi;
4.
„senzor SST” înseamnă un dispozitiv sau o combinație de dispozitive, cum ar fi radare sau telescoape terestre sau spațiale, care este capabil să măsoare parametri fizici referitori la obiecte spațiale, cum ar fi dimensiunea, amplasarea și viteza;
5.
„date SST” înseamnă parametrii fizici ai obiectelor spațiale înregistrați de senzorii SST sau parametrii orbitali ai obiectelor spațiale derivați din observarea senzorilor SST;
6.
„informații SST” înseamnă datele SST prelucrate care sunt imediat exploatabile de către beneficiar.
Articolul 3
Obiectivele cadrului de sprijin pentru SST
(1) Obiectivul general al cadrului de sprijin pentru SST este de a contribui la asigurarea disponibilității pe termen lung a infrastructurii spațiale europene și naționale, a facilităților și a serviciilor care sunt esențiale pentru siguranța și securitatea economiilor, societăților și cetățenilor din Europa.
(2) Obiectivele specifice ale cadrului de sprijin pentru SST sunt:
(a)
evaluarea și reducerea riscurilor de coliziune legate de operațiile pe orbită ale navelor spațiale europene și permiterea operatorilor de nave spațiale să planifice și să aplice în mod mai eficient măsuri de atenuare;
(b)
reducerea riscurilor legate de lansarea vehiculelor spațiale europene;
(c)
supravegherea reintrării necontrolate a navelor spațiale sau a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și trimiterea unor alerte timpurii mai precise și mai eficiente, cu scopul de a reduce riscurile potențiale pentru siguranța cetățenilor Uniunii și pentru a atenua potențialele prejudicii aduse infrastructurii terestre;
(d)
prevenirea proliferării deșeurilor spațiale.
Articolul 4
Acțiunile cadrului de sprijin pentru SST
(1) În vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 3, cadrul de sprijin pentru SST sprijină următoarele acțiuni menite să stabilească o capacitate SST la nivel european, cu un nivel corespunzător de autonomie europeană:
(a)
instituirea și exploatarea unei funcții de senzor constând dintr-o rețea de senzori tereștri și/sau spațiali ai statelor membre, inclusiv senzorii naționali dezvoltați prin intermediul ESA, pentru a supraveghea și a urmări obiecte spațiale, precum și pentru a produce o bază de date referitoare la acestea;
(b)
instituirea și exploatarea unei funcții de prelucrare pentru a prelucra și analiza datele SST la nivel național în scopul de a produce informații și servicii SST pentru transmiterea către funcția de furnizare de servicii SST;
(c)
înființarea unei funcții de furnizare de servicii SST, astfel cum este definită la articolul 5 alineatul (1), către entitățile menționate la articolul 5 alineatul (2).
(2) Cadrul de sprijin pentru SST nu include dezvoltarea unor noi senzori SST.
Articolul 5
Serviciile SST
(1) Serviciile SST menționate la articolul 4 sunt de natură civilă. Acestea cuprind următoarele servicii:
(a)
evaluarea riscurilor de coliziune între nave spațiale sau între nave spațiale și deșeuri spațiale și declanșarea alertelor pentru evitarea coliziunilor în timpul etapelor de lansare; de plasare pe orbită, de funcționare pe orbită și de eliminare în cadrul misiunilor spațiale;
(b)
detectarea și caracterizarea fragmentărilor, a defecțiunilor sau a coliziunilor pe orbită;
(c)
evaluarea riscurilor referitoare la reintrarea necontrolată a obiectelor spațiale și a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și generarea de informații conexe, inclusiv estimarea momentului și a locului probabil de impact posibil.
(2) Serviciile SST sunt furnizate:
(a)
tuturor statelor membre;
(b)
Consiliului;
(c)
Comisiei;
(d)
SEAE;
(e)
proprietarilor și operatorilor publici și privați de vehicule spațiale;
(f)
autorităților publice însărcinate cu protecția civilă.
Serviciile SST sunt furnizate în conformitate cu dispozițiile privind utilizarea și schimbul de date și informații SST prevăzute la articolul 9.
(3) Statele membre participante, Comisia și, dacă este cazul, SATCEN, nu pot fi considerate responsabile pentru:
(a)
prejudiciile care rezultă din lipsa sau din întreruperea furnizării de servicii SST;
(b)
orice întârziere în furnizarea de servicii SST;
(c)
orice inexactitate a informațiilor furnizate prin intermediul serviciilor SST; sau
(d)
orice acțiune întreprinsă ca răspuns la furnizarea de servicii SST.
Articolul 6
Rolul Comisiei
(1) Comisia:
(a)
gestionează cadrul de sprijin pentru SST și asigură punerea sa în aplicare;
(b)
adoptă măsurile necesare pentru identificarea, controlul, atenuarea și monitorizarea riscurilor aferente cadrului de sprijin pentru SST;
(c)
asigură actualizarea cerințelor utilizatorilor SST, după caz;
(d)
definește orientările generale ale guvernanței cadrului de sprijin pentru SST, în special cu scopul de a facilita înființarea și funcționarea consorțiului menționat la articolul 7 alineatul (3);
(e)
facilitează cea mai largă participare posibilă a statelor membre, ori de câte ori este cazul, în conformitate cu articolul 7.
(2) Comisia adoptă acte de punere în aplicare privind stabilirea unui plan de coordonare și a unor măsuri tehnice relevante pentru activitățile cadrului de sprijin pentru SST. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12 alineatul (2).
(3) Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, în timp util, toate informațiile relevante cu privire la punerea în aplicare a cadrului de sprijin pentru SST, în special cu scopul de a oferi transparență și claritate în ceea ce privește:
(a)
eforturile orientative și diferitele surse de finanțare ale Uniunii;
(b)
participarea la cadrul de sprijin pentru SST și la acțiunile sprijinite de acesta;
(c)
evoluția creării de rețele pentru activele SST ale statelor membre și a furnizării de servicii SST;
(d)
schimbul și utilizarea de informații SST.
Articolul 7
Participarea statelor membre
(1) Un stat membru care dorește să participe la punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute la articolul 4 înaintează o cerere Comisiei, demonstrând conformitatea cu următoarele criterii:
(a)
dreptul de proprietate sau accesul la:
(i)
senzori SST adecvați disponibili sau în curs de dezvoltare și la resursele tehnice și umane pentru a-i exploata; sau
(ii)
capacități adecvate de analiză operațională și de prelucrare a datelor destinate SST în mod specific;
(b)
stabilirea unui plan de acțiune pentru punerea în aplicare a acțiunilor prevăzute la articolul 4, inclusiv a modalităților de cooperare cu alte state membre.
(2) Comisia adoptă actele de punere în aplicare în ceea ce privește procedurile de depunere a cererilor și conformarea statelor membre la criteriile prevăzute la alineatul (1). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 12 alineatul (2).
(3) Toate statele membre care îndeplinesc criteriile menționate la alineatul (1) desemnează o entitate națională care să le reprezinte. Entitățile naționale desemnate constituie un consorțiu și încheie acordul menționat la articolul 10.
(4) Comisia publică și actualizează lista statelor membre participante pe site-ul său internet.
(5) Responsabilitatea pentru exploatarea senzorilor, prelucrarea datelor și punerea în aplicare a politicii privind datele revine statelor membre participante. Activele statelor membre participante rămân sub control național deplin.
Articolul 8
Rolul Centrului Satelitar al Uniunii Europene
Centrul Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN) poate coopera cu consorțiul instituit în temeiul articolului 7 alineatul (3). În acest caz, acesta încheie acordurile de punere în aplicare necesare cu statele membre participante.
Articolul 9
Date SST și informații SST
Utilizarea și schimbul de informații SST comunicate de consorțiu și utilizarea datelor SST în contextul cadrului de sprijin pentru SST în scopul punerii în aplicare a acțiunilor prevăzute la articolul 4 fac obiectul următoarelor norme:
(a)
se împiedică divulgarea neautorizată a datelor și a informațiilor, permițând, în același timp, exploatarea eficientă și maximizarea utilizării informațiilor obținute;
(b)
se asigură securitatea datelor SST;
(c)
informațiile și serviciile SST sunt puse la dispoziția beneficiarilor de servicii SST definiți la articolul 5 alineatul (2) pe baza principiului necesității de a cunoaște, în conformitate cu instrucțiunile și normele de securitate ale entității de origine a informațiilor și a proprietarului obiectului spațial în cauză.
Articolul 10
Coordonarea activităților operaționale
Entitățile naționale desemnate care constituie consorțiul prevăzut la articolul 7 alineatul (3) încheie un acord de stabilire a normelor și mecanismelor pentru cooperarea lor în cadrul punerii în aplicare a acțiunilor prevăzute la articolul 4. În special, respectivul acord include dispoziții referitoare la:
(a)
utilizarea și schimbul de date și de informații SST, ținând seama de recomandările documentului aprobat intitulat „Măsurile privind datele referitoare la cunoașterea situației spațiale - recomandări vizând aspectele de securitate”;
(b)
stabilirea unei structuri de gestionare a riscurilor pentru a asigura punerea în aplicare a dispozițiilor cu privire la utilizarea și schimbul securizat de date și informații SST;
(c)
cooperarea cu SATCEN, în vederea punerii în aplicare a acțiunii prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (c).
Articolul 11
Monitorizare și evaluare
(1) Comisia supraveghează punerea în aplicare a cadrului de sprijin pentru SST.
(2) Până la 1 iulie 2018, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a cadrului de sprijin pentru SST privind realizarea obiectivelor prezentei decizii, atât din perspectiva rezultatelor, cât și din perspectiva impactului, privind eficacitatea utilizării resurselor și privind valoarea adăugată europeană.
Acest raport poate fi însoțit de propuneri de modificare, după caz, inclusiv posibilitatea conceperii unui act de bază în sensul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 pentru SST.
Articolul 12
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 13
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 14
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Strasbourg, 16 aprilie 2014.