РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1072/2012 AL COMISIEI
din 14 noiembrie 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La data de 16 februarie 2012, Comisia Europeană a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”, „China” sau „RPC”).
(2)
Procedura a fost demarată în urma unei plângeri depuse la data de 3 ianuarie 2012 în numele producătorilor UE (denumiți în continuare „reclamanții”), care reprezintă mai mult de 30 % din producția totală a Uniunii de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența unui dumping în cazul produselor menționate, precum și a prejudiciului material rezultat din acesta, considerat suficient pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. De asemenea, Comisia a informat producătorii din Federația Rusă, care a fost propusă în avizul de deschidere drept țară analogă posibilă. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(4)
Având în vedere numărul vizibil mare de producători-exportatori și importatori neafiliați, prin avizul de deschidere s-a solicitat producătorilor-exportatori și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze informații de bază cu privire la activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011. Aceste informații ar permite Comisiei, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane.
(5)
Având în vedere numărul mare al producătorilor din Uniune implicați în această procedură, potrivit avizului de deschidere, Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune în vederea stabilirii prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Această preselecție s-a făcut prin utilizarea informațiilor de care Comisia dispunea în etapa de deschidere și s-a bazat pe volumul vânzărilor, dimensiunea, localizarea geografică în Uniune și segmentul de produse al producătorilor. Au fost incluși șase producători din Uniune care acopereau toate tipurile principale de produse și își aveau sediul în cinci state membre, dintre care doi erau întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Acest eșantion preliminar reprezenta peste 15 % din producția totală estimată a Uniunii. Cu toate acestea, unul dintre producătorii incluși în eșantionul preliminar nu a dorit să facă parte din eșantion, iar mai multe părți interesate au susținut că un stat membru cu volume mari de producție a fost trecut cu vederea și ar trebui să fie inclus într-un eșantion reprezentativ. Având în vedere aceste lucruri, Comisia a modificat eșantionul preliminar, eșantionul final rezultat incluzând șapte producători din Uniune care acoperă toate tipurile principale de produse și își au sediul în șase state membre, dintre care doi sunt IMM-uri. Acest eșantion reprezintă peste 20 % din producția totală estimată a Uniunii.
(6)
Aproximativ 400 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC, care reprezintă peste 60 % din totalul exporturilor, au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite, Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de cinci producători-exportatori cu cel mai mare volum de export către Uniune și a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți Comisiei să facă observații cu privire la eșantionul propus. Doi dintre producătorii-exportatori preselectați pentru a face parte din eșantion și-au corectat ulterior informațiile transmise pentru eșantionare, volumul lor de export nemaifiind suficient pentru a fi incluși în eșantion. Comisia a selectat apoi eșantionul final, actualizat cu cele mai mari cinci societăți în ceea ce privește volumul exporturilor. Societățile incluse în eșantion reprezintă aproape 20 % din exporturile către Uniune ale tuturor producătorilor-exportatori cooperanți.
(7)
Societățile sau grupurile de societăți selectate în final pentru a fi incluse în eșantion sunt:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd și societățile sale afiliate,
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd și societățile sale afiliate,
(c)
CHL International Ltd și societățile sale afiliate,
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited și societățile sale afiliate (denumită în continuare „Niceton”) și
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
O societate a contestat procesul de selecție a societăților incluse în eșantion și a susținut că ar trebui să fie inclusă în eșantion. Societatea în cauză a susținut că includerea sa nu ar face ca numărul de societăți incluse în eșantion să fie nerezonabil și nu ar provoca întârzieri în desfășurarea anchetei, având în vedere că este un exportator relativ mic. De asemenea, a mai afirmat că este vorba despre o societate cu capital străin și că eșantionul nu ar fi reprezentativ fără includerea sa.
(9)
Comisia reamintește faptul că selectarea societăților incluse în eșantion s-a realizat pe baza celor mai mari volume, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, luând în considerare numărul de producători care ar putea fi anchetați în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Având în vedere că societatea este un exportator relativ mic, includerea sa nu ar adăuga nicio valoare reprezentativității eșantionului în ceea ce privește volumul exportat. În plus, se constată faptul că societatea s-a prezentat foarte târziu - la patru luni după ce selecția finală a fost comunicată tuturor producătorilor-exportatori și, de asemenea, după ce au avut loc vizitele de verificare la sediile societăților selectate. Prin urmare, cererea de includere în eșantion este respinsă.
(10)
Mai mult de șaizeci de importatori neafiliați au răspuns la întrebările privind eșantionarea până la termenul limită și și-au oferit cooperarea în cadrul procedurii. Dintre aceste societăți, cinci au fost selectate pentru a alcătui eșantionul. Acești cinci importatori neafiliați au fost selectați pe baza volumelor și a valorii importurilor și revânzărilor în Uniune, a localizării geografice, a modelului de afaceri și a segmentului lor de produse. Societățile incluse în eșantion corespund celor mai mari volume reprezentative și valori ale importurilor și revânzărilor în Uniune care pot fi examinate în mod rezonabil pe parcursul perioadei disponibile. Conform cifrelor raportate în etapa de eșantionare, acestea reprezintă aproximativ 6 % din importurile produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă.
(11)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi care au solicitat acest lucru și autorităților din China.
(12)
Unsprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China au solicitat acordarea TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau a TI în cazul în care ancheta stabilește că nu îndeplinesc condițiile pentru acordarea TEP. Trei dintre acești solicitanți au fost incluși în eșantion, ceilalți opt - nu. Unul dintre acești producători-exportatori, care nu a fost inclus în eșantion, și-a retras ulterior cererea de acordare a TEP, dar și-a păstrat cererea de TI. Ceilalți doi producători-exportatori incluși în eșantion și alte patru societăți, care nu au fost incluse în eșantion, au solicitat numai acordarea TI.
(13)
Comisia a trimis chestionare celor cinci producători-exportatori din RPC incluși în eșantion și altor aproape 300 de producători-exportatori din RPC care au solicitat acest lucru. Mai mult, au fost trimise chestionare celor șapte producători din Uniune selectați să facă parte din eșantion, celor cinci importatori selectați să facă parte din eșantion, unui număr de patru asociații de comercianți cu amănuntul și distribuitori și, de asemenea, comercianților cu amănuntul și distribuitorilor individuali care au solicitat acest lucru. În plus, au fost trimise chestionare producătorilor-exportatori din India, Turcia, Brazilia, Thailanda și Rusia, care au fost considerate țări candidate pentru selectarea unei țări analoge adecvate.
(14)
S-au primit răspunsuri de la treisprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC și de la trei producători din țări analoge posibile (Brazilia, Thailanda și Rusia). În plus, s-au primit răspunsuri la chestionar de la cei șapte producători din Uniune selectați pentru a face parte din eșantion și de la cei cinci importatori selectați în eșantion. S-au mai primit răspunsuri la chestionar de la un comerciant cu amănuntul, un distribuitor și două asociații de comercianți cu amănuntul și distribuitori.
(15)
În plus, Comisia a primit informații de la peste 20 de importatori neafiliați unui producător-exportator, diverși comercianți cu amănuntul, un furnizor de programe de marketing și din partea China Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Art-Crafts („Camera de comerț chineză pentru importurile și exporturile produselor din industria ușoară și ale produselor de artizanat”, denumită în continuare „CCCLA”).
(16)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a) Producători din Uniune
(17)
Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor șapte producători din Uniune incluși în eșantion.
(18)
Producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și alți producători cooperanți din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca identitatea lor să rămână confidențială. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor le-ar putea aduce grave prejudicii.
(19)
Anumiți producători reclamanți din Uniune au clienți în Uniune care se aprovizionează și din China, beneficiind astfel în mod direct de aceste importuri. Acești reclamanți s-au considerat, prin urmare, ca fiind într-o poziție delicată, întrucât unii dintre clienții lor ar putea să nu fie mulțumiți de depunerea sau susținerea unei plângeri privind un presupus dumping prejudiciabil. Din aceste motive, ei au considerat că există riscul unor represalii din partea unora dintre clienții lor. În plus, anumiți producători reclamanți din Uniune realizează și exporturi către China. Aceste societăți au considerat că depunerea sau susținerea unei plângeri împotriva unui presupus dumping prejudiciabil ar putea reprezenta o amenințare la adresa afacerilor proprii în China. Cererea acestora a fost acceptată, întrucât a fost suficient motivată.
(20)
Reprezentanții unora dintre producătorii-exportatori, CCCLA și unii importatori neafiliați au afirmat că nu își pot exercita corespunzător dreptul la apărare ca urmare a faptului că identitatea reclamanților și a susținătorilor nu a fost dezvăluită. Aceștia au susținut că, în aceste condiții, părțile sunt împiedicate să formuleze observații cu privire la capacitatea procesuală, la prejudiciul material, la posibilitatea ca producătorii să fie excluși din industria Uniunii în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, și/sau la reprezentativitatea eșantionului. Cu toate acestea, Comisia s-a asigurat că aceste probleme au putut fi verificate și soluționate în dosarele disponibile spre consultare de către părțile interesate, precum corespondența cu părțile interesate, prin intermediul notelor privind calitatea procesuală și selectarea eșantioanelor și prin faptul că a solicitat altor părți să transmită informații documentate în mod corespunzător. Prin urmare, cererea a fost respinsă.
(b) Producători-exportatori din RPC
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd și Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (denumite în continuare „Hunan Hualian”)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd și Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (denumite în continuare „Guangxi Sanhuan”)
-
CHL International Ltd și CHL Porcelain Industries Ltd (denumite în continuare „CHL”)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited și un comerciant afiliat cu sediul în Hong Kong, Niceton International Limited (denumit în continuare „Niceton”)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd și Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (denumite în continuare „Grand Collection”)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
(c) Importatori din Uniune
-
Symbol srl, Treviso, Italia;
-
Metro AG, Dusseldorf, Germania;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Germania;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austria;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Elveția
(d) Producătorul-exportator din țara analogă
(21)
Producătorul cooperant din Brazilia a solicitat ca identitatea sa să rămână confidențială, întrucât divulgarea acesteia ar putea aduce grave prejudicii activității sale. Cererea a fost considerată justificată și, prin urmare, acceptată.
3. Perioada de anchetă
(22)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
(23)
Reclamanții au susținut că perioada de evaluare a prejudiciului ar trebui să fie prelungită cu un an și să înceapă din 2007, în timp ce CCCLA a susținut că aceasta ar trebui să fie redusă cu un an și să înceapă abia din 2009. În ceea ce privește prima afirmație, extinderea nu a fost acordată, având în vedere că niciuna dintre probele aflate la dosar nu demonstrează că o perioadă de cinci ani ar reflecta mai bine tendințele, astfel cum au sugerat reclamanții. În ceea ce privește cea de-a doua afirmație, CCCLA a făcut referire, în termeni generali, la jurisprudența OMC, care ar fi stabilit că membrii OMC nu pot selecta o referință care să conducă la o simplă comparație a criteriilor finale și că, în cazul în care modificarea anului de referință poate infirma cu ușurință constatarea unui prejudiciu, membrul OMC ar putea avea dificultăți în stabilirea existenței unui prejudiciu material. Cu toate acestea, ancheta a arătat că reducerea perioadei luate în considerare în acest caz ar conduce la o perioadă de analiză inutil de scurtă și care, având în vedere impactul crizei economice asupra anumitor indicatori, ar fi putut oferi o imagine subiectivă a tendințelor prejudiciilor. Astfel, ambele cereri au fost respinse în mod provizoriu.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(24)
Produsul în cauză se referă la articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică încadrate în prezent la codurile NC 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 și ex 6912 00 90 originare din Republica Populară Chineză („produsul în cauză”). Aceste produse pot fi din porțelan, ceramică obișnuită, gresie ceramică, faianță, ceramică fină sau din alte materiale. Printre principalele materii prime se numără minerale precum caolinul, feldspatul și cuarțul, iar compoziția materiilor prime utilizate determină tipul de produs ceramic finit.
(25)
Articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică se comercializează într-o mare varietate de forme care au evoluat de-a lungul timpului. Acestea se utilizează în locuri foarte diverse, spre exemplu în gospodării, hoteluri, restaurante sau stabilimente de îngrijire.
1.1. Cereri de excludere
(26)
În timpul anchetei, au fost prezentate și analizate mai multe cereri de excludere a unor produse specifice din definiția produsului. Analiza acestor cereri este rezumată mai jos.
1.1.1. Porțelanul (fin) de os
(27)
În declarațiile sale, CCCLA a afirmat că porțelanul (fin) de os trebuie să fie exclus din definiția produsului care face obiectul anchetei. Se invocă faptul că porțelanul (fin) de os diferă în mod fundamental de alte tipuri de articole de masă și de bucătărie din cauza diferențelor în ceea ce privește caracteristicile fizice, procesul de producție, utilizările finale și percepția consumatorilor. Întrucât este fabricat din pulbere de os de taur, albul său puternic și translucid ar fi de remarcat. Având o foarte mare rezistență mecanică și la ciobire, acesta s-ar produce în secțiuni transversale mult mai subțiri și printr-un proces de producție mai sofisticat și mai costisitor, neutilizat în mod obișnuit de către producătorii din Uniune. De asemenea, doar puțini producători din Uniune ar fabrica porțelan (fin) de os.
(28)
În ceea ce privește aceste afirmații, ancheta a arătat în primul rând că nu există o definiție universal acceptată a porțelanului de os. Porțelanul (fin) de os este doar o formă de porțelan din pastă moale, materiile prime fiind în mare măsură aceleași ca și în cazul altor articole din ceramică. În comunicările sale, CCCLA s-a contrazis cu privire la combinația și ponderea diferitelor ingrediente. În al doilea rând, ancheta nu a putut confirma faptul că porțelanul (fin) de os necesită un proces de producție mult mai sofisticat. În al treilea rând, utilizarea porțelanului (fin) de os drept articol de masă este identică peste tot, fie că este vorba de China sau de Uniune. De asemenea, duritatea și robustețea nu sunt caracteristici specifice porțelanului (fin) de os. De exemplu, și articolele de masă din ceramică destinate restaurantelor sau firmelor de catering sunt deosebit de dure și de robuste. Nu în ultimul rând, o serie de producători din Uniune fabrică porțelan (fin) de os, acesta aflându-se în concurență cu importurile de porțelan (fin) de os originar din China. Prin urmare, cererile de excludere a porțelanului (fin) de os din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt, în mod provizoriu, respinse.
1.1.2. Cuțitele (de bucătărie) ceramice
(29)
Doi producători-exportatori, CCCLA și numeroși importatori au solicitat excluderea cuțitelor (de bucătărie) ceramice din definiția produsului. Solicitarea se bazează pe afirmația că, având în vedere specificul lor, aceste cuțite și alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică nu pot fi considerate ca reprezentând un singur produs. Lamele cuțitelor (de bucătărie) ceramice sunt de obicei fabricate dintr-un material ceramic din oxid de zirconiu, care nu este utilizat pentru articolele de masă „standard”, cum ar fi ceștile și farfuriile. Gradul lor de interschimbabilitate cu principalele categorii de produse care fac obiectul anchetei ar fi limitat.
(30)
Potrivit constatărilor din cadrul anchetei, cuțitele (de bucătărie) ceramice au aceleași caracteristici fizice (formă și duritate), același aspect industrial și aceeași utilizare finală (feliere) ca și cuțitele (de bucătărie) din metal. Prin urmare, sunt diferite de celelalte produse care fac obiectul procedurii, întrucât acestea din urmă sunt în principal articole destinate să rețină produsele alimentare datorită aspectului și caracteristicilor fizice specifice.
(31)
Mai mult, s-a afirmat că tehnologia de fabricare a acestor cuțite (de bucătărie) ceramice ar fi inexistentă în Uniune, astfel încât continuarea anchetei cu privire la cuțitele (de bucătărie) ceramice ar încălca legislația Uniunii și a OMC. Reclamanții au afirmat că, din informațiile pe care le dețin, nu există o astfel de producție în Uniune.
(32)
De asemenea, s-a mai afirmat că cuțitele (de bucătărie) ceramice se vând numai în spații destinate exclusiv acestui tip de produse, iar canalele de distribuție (distribuitorii de unelte de bucătărie) și asociația reprezentativă (asociația fabricanților de produse de tăiat) ar fi, de asemenea, diferite. Cu toate acestea, ancheta nu a putut confirma faptul că aceste aspecte ar echivala cu o percepție diferită a consumatorilor în comparație cu alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică.
(33)
S-a afirmat în continuare că măsurile privind cuțitele ceramice nu ar restabili condițiile echitabile pe piața articolelor de masă, ci mai degrabă ar aduce prejudicii consumatorilor finali [de cuțite (de bucătărie) ceramice]. Unele părți au declarat că, întrucât în Uniune nu se produc cuțite (de bucătărie) ceramice, nu este posibil ca industria din Uniune să sufere prejudicii materiale în acest sens. Prin analizarea acestor cereri, Comisia urmărește să stabilească dacă se poate considera că cuțitele (de bucătărie) ceramice și alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică reprezintă un singur produs.
(34)
Având în vedere observațiile menționate în considerentul (30) de mai sus, ancheta a ajuns la concluzia provizorie conform căreia cuțitele (de bucătărie) ceramice diferă în mod fundamental față de alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică din cauza diferențelor în ceea ce privește caracteristicile fizice, procesele de producție și utilizările finale. În consecință, cererea de a le exclude din definiția produsului care face obiectul prezentei anchete este, în mod provizoriu, acceptată.
1.1.3. Articolele cu aspect chinezesc/oriental
(35)
Doi importatori au solicitat excluderea articolelor de masă și a articolelor de bucătărie cu aspect chinezesc/oriental din definiția produsului. Principalul motiv invocat a fost acela că acest tip de articole nu s-ar produce în Uniune, că în Uniune cererea de astfel de produse a fost întotdeauna satisfăcută prin importuri și că importurile de acest tip nu ar avea un impact negativ asupra niciunei cote de piață deținute de industria din Uniune.
(36)
Ancheta a stabilit că nu există o definiție universal acceptată și obiectivă a acestei categorii, nici caracteristici specifice care să o identifice. Mai mult, și producătorii din Uniune pot produce articole având acest stil. În plus, articolele de masă și articolele de bucătărie cu aspect chinezesc/oriental nu au o utilizare finală unică sau diferită. Nu în ultimul rând, ancheta a punctat faptul că, în multe restaurante cu specific asiatic, se folosesc articole de masă cu aspect occidental și că produsele în cauză pot fi ușor înlocuite. Prin urmare, cererile de excludere a articolelor de masă și a articolelor de bucătărie cu aspect chinezesc/oriental din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt, în mod provizoriu, respinse.
1.1.4. Porțelanul rezistent
(37)
Pe de o parte, s-a afirmat că porțelanul rezistent trebuie exclus din definiția produsului ca urmare a unicității caracteristicilor sale fizice și a procesului de producție. Având un nivel mai înalt de rezistență și durabilitate, materiile prime folosite la fabricarea porțelanului rezistent ar include 6-10 % praf de alumină, iar procesul de pregătire a materiilor prime (caolin) ar fi unic. Porțelanul rezistent ar necesita priceperea unor muncitori calificați și ar oferi o calitate superioară la un preț superior comparativ cu articolele de masă tradiționale. Mai mult decât atât, nu ar exista producători în Uniune.
(38)
Pe de altă parte, un importator a susținut că articolele de masă rezistente, folosite de obicei în hoteluri, reprezintă o cotă substanțială a producției totale de ceramică din China, astfel încât neluarea acestora în considerare ar produce rezultate înșelătoare pentru anchetă.
(39)
Ancheta a stabilit că nu există o definiție universal acceptată și obiectivă a porțelanului rezistent, nici caracteristici de necontestat care să îl identifice. Mai mult, și producătorii din Uniune pot produce acest tip de articole de masă, iar produsele fabricate în Uniune și produsele originare din China se află în concurență directă. În plus, porțelanul rezistent nu are o utilizare finală unică sau diferită. Prin urmare, cererile de excludere a porțelanului rezistent din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt, în mod provizoriu, respinse.
1.1.5. Porțelanul artizanal
(40)
O asociație suedeză care îi reprezintă pe importatorii suedezi relevanți s-a declarat în favoarea excluderii porțelanului artizanal din definiția produsului care face obiectul anchetei. Aceasta a invocat lunga tradiție a acestui meșteșug în China, accesibilitatea acestor obiecte și percepția diferită a consumatorului în ceea ce privește articolele artizanale chinezești față de articolele neartizanale produse în Uniune.
(41)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că, pe de o parte, nu există o definiție universal acceptată/obiectivă a acestei categorii și că, pe de altă parte, mai mulți producători din Uniune fabrică articole artizanale din porțelan. Ancheta nu a arătat nici caracteristici fizice fundamental diferite față de alte tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, nici o percepție diferită a consumatorilor comparativ cu articolele artizanale din porțelan produse în Uniune. Prin urmare, cererea de excludere a porțelanului artizanal din definiția produsului care face obiectul anchetei este, în mod provizoriu, respinsă.
1.1.6. Articolele de masă pictate manual
(42)
Diverși importatori s-au declarat în favoarea excluderii articolelor de masă pictate manual din definiția produsului care face obiectul anchetei. Argumentele invocate au făcut referire la faptul că articolele de masă pictate manual vizează un anumit tip de consumatori, că ar putea fi folosite în scopuri diferite de articolele de masă tradiționale (de exemplu, ca decor), că nu sunt produse în cantități comerciale în Uniune, că nu sunt nici direct concurente, nici interschimbabile cu alte articole de masă/de bucătărie, că sunt percepute diferit de către consumatori, că sunt obiecte de lux și au caracter fragil, precum și că necesită un proces de producție specific, o utilizare mai intensivă a forței de muncă și un nivel înalt de calificare a lucrătorilor.
(43)
Ancheta a arătat că produsul este absolut identic cu articolele de masă nepictate manual până la momentul când are loc pictarea manuală. De asemenea, faptul că procesul de fabricație implică un grad mai mare de tratament manual nu face ca produsul să fie diferit; într-adevăr, pentru majoritatea utilizatorilor finali porțelanul pictat manual este dificil de distins de porțelanul nepictat manual, dacă nu cumva imposibil. Ancheta a mai arătat că articolele de masă pictate manual au, în mod normal, aceeași utilizare finală ca și alte tipuri de articole de masă din ceramică și că nu sunt neapărat mai fragile. De asemenea, s-a constatat că mai mulți producători din Uniune fabrică porțelan pictat manual, iar produsele fabricate în Uniune și cele importate se află în concurență directă. Prin urmare, cererile de excludere a articolelor de masă pictate manual din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt, în mod provizoriu, respinse.
1.1.7. Articolele de masă cu elemente figurative pictate manual sub glazură
(44)
Un importator s-a declarat în favoarea excluderii articolelor de masă cu elemente figurative pictate manual sub glazură din definiția produsului care face obiectul anchetei. Argumentele invocate au vizat faptul că articolele de masă pictate manual sub glazură presupun un proces de producție diferit, o utilizare diferită (pentru alimente și băuturi, în timp ce produsele pictate peste glazură, după cum se pretinde, nu pot fi utilizate astfel în mod normal), precum și o calitate și caracteristici fizice diferite, respectiv se pot utiliza în condiții de siguranță cu produse alimentare și sunt 100 % rezistente la introducerea în mașina de spălat vase și în cuptorul cu microunde. De asemenea, partea în cauză a declarat că niciun producător din Uniune nu este capabil și dispus să producă volume comerciale de articole de masă cu elemente figurative pictate manual sub glazură și a sugerat că nu ar exista niciun risc de eludare în cazul în care articolele de masă cu elemente figurative pictate manual sub glazură ar fi excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei. De asemenea, se argumentează că aceste articole sunt percepute de către consumatori într-un mod diferit, având în vedere că sunt considerate drept obiecte de colecție/articole care definesc un stil de viață mai degrabă decât ca parte a unei mărci și că nu se vând în seturi complete.
(45)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că, pe de o parte, nu există o definiție universal acceptată/obiectivă a acestei categorii, iar pe de altă parte mai mulți producători din Uniune pot fabrica astfel de articole. În plus, s-a constatat că produsele fabricate în Uniune și cele importate se află în concurență directă. Ancheta a arătat că produsele sunt absolut identice fizic cu articolele de masă nepictate manual, iar consumatorul mediu nu face distincția între articolele de masă cu elemente figurative pictate manual sub glazură și alte tipuri de articole de masă decorate. De asemenea, faptul că procesul de fabricație implică un grad mai mare de calificare a lucrătorilor nu face ca produsul să fie diferit, iar articolele de masă pictate manual sub glazură au, în esență, aceeași utilizare finală ca și alte tipuri de articole de masă din ceramică. Prin urmare, cererile de excludere a articolelor de masă pictate manual sub glazură din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt, în mod provizoriu, respinse.
1.1.8. Articolele de masă produse în afara UE
(46)
Unii importatori solicită ca ancheta să se limiteze la piețele deservite în prezent de producătorii reclamanți din Uniune. În caz contrar, taxele i-ar afecta pe anumiți importatori „specializați” fără ca aceștia să fie capabili să se aprovizioneze de la producătorii din Uniune. De asemenea, s-a susținut că producătorii din Uniune care dețin mărci nu produc pentru alte societăți și că producătorii din Uniune nici nu onorează comenzi mici, nici nu lucrează cu piese turnate, după cum este necesar pentru anumite forme. De asemenea, producătorii din Uniune nu ar fi flexibili și nu ar oferi produse prezentate într-o formă potrivită pentru a fi dăruite cadou.
(47)
Această cerere este, în mod provizoriu, respinsă deoarece este prea amplă și nedefinită și nu există o bază obiectivă pentru o astfel de excludere. Mai mult decât atât, producătorii din Uniune dețin o gamă largă de produse și oferă produse noi cu regularitate; astfel, colecțiile și gamele de produse variază continuu. Tipurile de produse și calitățile realizate de industria din Uniune se regăsesc, de regulă, și la exportatori. În plus, ancheta a dezvăluit că există producători din Uniune care realizează articole sub mărci aparținând altor părți. De asemenea, s-a constatat că produsele fabricate în Uniune și cele importate din China se află în concurență directă, pot fi ușor substituite și au în comun aceeași utilizare finală, respectiv procese de producție și o percepție a clientului similare. Problema flexibilității este abordată în secțiunea privind interesul Uniunii.
1.1.9. Articolele din gresie ceramică
(48)
Un importator cu producție în China a susținut că importurile de produse din gresie ceramică, constând în principal din articole de bucătărie, ar trebui să fie excluse din definiția produsului. Potrivit acestuia, în Uniune ar exista numai o producție marginală de produse din gresie ceramică și există o mare probabilitate ca reclamanții să fi inclus produsele din gresie pentru a preîntâmpina eludarea. Importatorul a afirmat, de asemenea, că prețurile pe care le percepe pentru produsele importate sunt mult mai mari decât cele practicate de orice alt producător din Uniune și că aceste importuri nu au cauzat niciun fel de scădere a prețurilor sau prejudicii.
(49)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că producția de gresie ceramică a Uniunii este semnificativă. De asemenea, s-a concluzionat că produsele din gresie fabricate în Uniune și cele importate din China se află în concurență directă, pot fi ușor substituite și au în comun aceeași utilizare finală, respectiv procese de producție, o percepție a clientului și caracteristici fizice similare. Afirmațiile privind prețul sunt tratate în considerentul (240). Prin urmare, cererea de excludere a articolelor din gresie ceramică din definiția produsului care face obiectul anchetei este, în mod provizoriu, respinsă.
(50)
Alternativ, partea în cauză a susținut că produsele din gresie glazurată și/sau emailată sau produsele din gresie glazurată și/sau emailată de altă culoare decât cea albă și/sau în degradé ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare a anchetei. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la o concluzie cu privire la acest punct în acest stadiu al procedurii.
1.1.10. Alte cereri
(51)
Un importator a susținut că definiția produsului care face obiectul anchetei este prea amplă pentru a permite o comparație rezonabilă între tipurile de produse. Un importator cu interese de producție în China a exprimat o opinie similară. În acest sens, unele părți au făcut referire și la articolele pur decorative.
(52)
Cu privire la acest aspect, se menționează că criteriile relevante aplicate în scopul de a stabili dacă produsul care face obiectul unei anchete poate fi considerat un singur produs, respectiv caracteristicile sale fizice și tehnice de bază, sunt prezentate în detaliu mai jos. Prin urmare, articolele pur decorative nu sunt incluse. În plus, chiar dacă diversele tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică au, într-adevăr, anumite caracteristici specifice diferite, ancheta a arătat că, în afară de cuțitele ceramice, caracteristicile lor de bază rămân identice. În plus, faptul că articolul în cauză poate fi produs cu unele variații în procesul de fabricație nu este, în sine, un criteriu care ar putea conduce la constatarea a două sau mai multe produse distincte. În sfârșit, ancheta a mai relevat faptul că diversele tipuri ale produsului în cauză se vând în general prin intermediul acelorași canale de distribuție. În timp ce unele magazine de specialitate se concentrează poate pe anumite tipuri specifice, o mare parte dintre distribuitori (comercianții cu amănuntul, magazinele universale, supermarketurile) vând diferite tipuri de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, cu scopul de a oferi o gamă largă de opțiuni clienților. Prin urmare, cererile care susțin că definiția produsului care face obiectul anchetei este prea amplă sunt, în mod provizoriu, respinse.
(53)
O parte a susținut că anumite râșnițe de condimente din ceramică ar trebui să fie excluse din definiția produsului. Cu toate acestea, ancheta nu a putut ajunge la o concluzie privind caracteristicile specifice ale acestora și, prin urmare, cererea a fost respinsă în mod provizoriu.
1.2. Concluzie privind produsul în cauză
(54)
Ancheta a arătat că toate tipurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, în pofida diferențelor de proprietăți și de stil, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, și anume că sunt produse ceramice al căror scop principal este de a intra în contact cu produsele alimentare, se utilizează, în esență, pentru aceleași scopuri și pot fi considerate drept tipuri diferite ale aceluiași produs.
(55)
Pe lângă faptul că au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, toate aceste stiluri și tipuri diferite se află în concurență directă și, într-o măsură foarte mare, sunt interschimbabile. Acest lucru este ilustrat în mod clar de faptul că nu există linii clare de demarcație între ele, respectiv suprapunerile și concurența dintre diferitele tipuri de produse sunt semnificative, iar cumpărătorii standard de multe ori nu fac distincția între, de exemplu, produsele din porțelan și cele care nu sunt din porțelan.
(56)
Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentele (29)-(34) de mai sus, s-a considerat adecvat ca definiția produsului care face obiectul prezentei anchete să fie restrânsă prin excluderea cuțitelor ceramice. Prin urmare, produsul în cauză este definit provizoriu ca fiind reprezentat de articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică, cu excepția cuțitelor ceramice, originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 și ex 6912 00 90.
(57)
În concluzie, în sensul prezentei proceduri și în conformitate cu practica consecventă a Uniunii, se consideră că toate tipurile produsului descris mai sus, cu excepția cuțitelor ceramice, trebuie să fie considerate ca formând un singur produs.
2. Produsul similar
(58)
Ancheta a arătat că articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică produse și vândute de către industria din Uniune în Uniune, articolele de masă din ceramică produse și vândute pe piața internă a RPC și articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică importate în Uniune din RPC, precum și cele produse și vândute în Brazilia, care servește drept țară analogă, au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.
2.1. Cereri
(59)
În timpul anchetei, anumite părți interesate au susținut că articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică produse de către industria din Uniune și vândute pe piața Uniunii nu sunt similare produsului în cauză. Părțile au afirmat că acest lucru este evidențiat în special de diferențele dintre produse în ceea ce privește proprietățile, calitatea, percepția consumatorilor, canalele de distribuție și segmentarea. De asemenea, potrivit afirmațiilor lor, consumatorii din Uniune percep de obicei produsul în cauză ca fiind un produs mai ieftin și aceste produse nu beneficiază de nicio marcă premium.
(60)
Ancheta a relevat declarații contradictorii ale importatorilor în acest sens. În timp ce unii au susținut că produsul în cauză este, de obicei, de o calitate inferioară și că se situează într-o categorie de preț diferită în comparație cu produsele fabricate în Uniune, alții au susținut că articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică de marcă fabricate în țara în cauză sunt importate la prețuri mai mari din China.
(61)
Pe de o parte, un importator neinclus în eșantion a declarat că producătorii germani pun un accent deosebit pe profilul de calitate „made in Germany” („fabricat în Germania”). Acesta a afirmat că gradul de calitate a veselei întinse furnizate de anumite mărci germane este considerabil mai ridicat datorită metodei de fabricație, în timp ce alți importatori au declarat că se aprovizionează din China datorită calităților, capacității bune de turnare și nivelului de calificare a lucrătorilor. Ancheta a confirmat faptul că, în Uniune, articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică de calitate atât inferioară, cât și superioară se fabrică și se vând prin intermediul acelorași canale de distribuție ca produsul în cauză, respectiv comercianți cu amănuntul independenți, supermarketuri nespecializate, magazine universale, etc. Prin urmare, ele concurează pe aceeași piață.
(62)
În plus, articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică nu indică neapărat țara lor de origine. Prin urmare, este adesea foarte dificil pentru consumator să facă distincția între articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică fabricate în țara în cauză și produsele fabricate în Uniune.
2.2. Concluzie
(63)
Pentru aceste motive, se concluzionează că, deși pot exista unele diferențe minore, articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică produse și exportate de țara în cauză, articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică produse și vândute pe piața din Brazilia și articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică produse și vândute în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și utilizări finale de bază și sunt, prin urmare, considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(64)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(65)
După cum s-a menționat în considerentul (12) de mai sus, unsprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC au solicitat aplicarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) și au răspuns la formularul de cerere de acordare a TEP în termenul stabilit. Cu toate acestea, un producător-exportator și-a retras ulterior cererea de acordare a TEP.
(66)
În hotărârea sa în cauza C-249/10 P - Brosmann și alții/Consiliul, Curtea de Justiție a hotărât că tehnica de eșantionare prevăzută la articolul 17 din regulamentul de bază nu poate fi aplicată pentru a soluționa cererile de acordare a unui tratament individual de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, depuse în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul respectiv. Curtea a constatat că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, producătorii cooperanți, care nu fac parte din eșantion, au dreptul să li se examineze cererea de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, indiferent dacă urmează sau nu să fie calculată o marjă de dumping individuală pentru societățile neincluse în eșantion. (3) Având în vedere această hotărâre, s-a decis să se examineze nu numai cererile de acordare a TEP ale celor trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, ci și cererile celor șapte producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion. Comisia a solicitat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate datele furnizate în cererea de aplicare a TEP la sediile societăților în cauză.
(67)
Este o practică consacrată și consecventă a Uniunii aceea de a examina dacă, în cazul unui grup de societăți afiliate ca întreg, sunt îndeplinite condițiile necesare pentru acordarea TEP. Prin urmare, în cazul în care o filială sau orice altă societate afiliată solicitantului din RPC este implicată, direct sau indirect, în producția sau vânzarea produsului în cauză, examinarea TEP se efectuează cu privire la fiecare societate în parte, precum și la grupul de societăți ca întreg.
(68)
În consecință, au fost verificate cererile de acordare a TEP depuse de zece producători-exportatori, compuși din șaisprezece persoane juridice.
(69)
S-a constatat că niciunul dintre cei zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți din RPC nu îndeplinește criteriile de acordare a TEP. Ancheta TEP a arătat, în special, faptul că niciunul dintre producătorii-exportatori nu deține, nici individual, nici ca grup, un set clar de evidențe contabile de bază care să fie auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. De asemenea, ancheta a stabilit că șapte societăți sau grupuri de societăți nu au putut demonstra Comisiei că nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată. În plus, trei dintre cele zece societăți nu au reușit să demonstreze că adoptă deciziile de afaceri ca reacție la semnalele pieței, fără intervenția statului, și că valorile pieței sunt reflectate în costuri.
(70)
Mai mult decât atât, în timpul vizitei de verificare a uneia dintre societățile de mai sus, s-a stabilit că aceasta a furnizat informații înșelătoare și incomplete în formularul cererii de acordare a TEP, în special în ceea ce privește o societate afiliată. Per total, cooperarea acesteia a fost puternic deficitară; prin urmare, societatea în cauză a fost informată că s-ar putea aplica articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și i s-a solicitat să își prezinte observațiile. Observațiile primite au confirmat lipsa de cooperare, în special în legătură cu societatea afiliată. S-a decis, în mod provizoriu, că aceasta nu mai poate fi considerată producător-exportator cooperant, iar orice concluzii provizorii sau definitive se vor stabili pe baza datelor disponibile, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.
(71)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP societăților în cauză din RPC, autorităților din RPC și solicitantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care există motive speciale în acest sens.
(72)
Mai multe societăți au adus argumentul conform căruia Comisia nu a răspuns la cererea lor de acordare a TEP în termen de trei luni, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Prin urmare, ancheta ar fi afectată de o eroare de procedură și Comisia ar trebui, în conformitate cu hotărârea Brosmann, (4) să încheie ancheta.
(73)
Comisia recunoaște că, din cauza numărului mare de cereri de acordare a TEP examinate și verificate la fața locului în China, în cazul de față nu a fost posibil să se ia o decizie în privința cererilor de acordare a TEP în termenul prevăzut. Cu toate acestea, se reamintește faptul că Tribunalul a afirmat recent că o decizie privind TEP adoptată în afara termenului de trei luni prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu este, în sine, un motiv suficient pentru a determina anularea unui regulament de instituire a unor măsuri antidumping. (5) Prin urmare, solicitarea este respinsă.
(74)
Mai mult decât atât, șase societăți contestă evaluarea Comisiei potrivit căreia nu dețin un set clar de evidențe contabile care să fie auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Comisia a examinat cu atenție aceste afirmații și a constatat că explicațiile furnizate nu au fost în măsură să infirme concluziile generale stabilite în urma verificărilor la fața locului. Mai exact, în unele cazuri, noile informații furnizate au contrazis informațiile oferite anterior, iar în alte cazuri societățile au prezentat noi dovezi justificative care nu fuseseră furnizate sau puse la dispoziție în timpul verificărilor la fața locului.
(75)
Cinci societăți contestă, de asemenea, constatările Comisiei potrivit cărora nu au reușit să demonstreze că nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată. Observațiile primite nu sunt însă în măsură să modifice constatările Comisiei în urma vizitelor de verificare. În special, societățile nu au furnizat nicio dovadă în măsură să înlăture constatările inițiale ale Comisiei, potrivit cărora ar exista denaturări determinate de vechiul sistem de economie planificată în ceea ce privește, spre exemplu, activele și drepturile de folosință a terenurilor.
(76)
În sfârșit, două societăți contestă constatările conform cărora nu au reușit să demonstreze că adoptă deciziile de afaceri ca reacție la semnalele pieței, fără intervenția statului, și că valorile pieței sunt reflectate în costuri. În special, observațiile primite de la una dintre societăți nu au fost în măsură să respingă constatarea Comisiei potrivit căreia statul a intervenit în politica sa de recrutare, iar cealaltă societate a furnizat informații noi și contradictorii cu privire la achizițiile de materii prime.
(77)
Din cele de mai sus rezultă că niciunul dintre argumentele aduse nu a fost în măsură să modifice constatările cu privire la decizia de acordare a TEP.
(78)
Pe baza celor de mai sus, niciunul dintre cei zece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți din RPC care au solicitat acordarea TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(79)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor societăți controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite de taxe.
(80)
Trei producători-exportatori care au fost incluși în eșantion și șapte producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion și care au solicitat acordarea TEP au solicitat, de asemenea, TI în cazul în care nu li s-ar acorda TEP. În plus, doi producători-exportatori incluși în eșantion și patru producători-exportatori care nu au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion au solicitat numai TI. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, au fost examinate numai cererile de acordare a TI ale societăților incluse în eșantion.
(81)
Având în vedere faptul că toate cererile de acordare a TEP au fost respinse în mod provizoriu, pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, în mod provizoriu, că toate societățile incluse în eșantion care au solicitat TI îndeplinesc criteriile pentru acordarea TI.
3. Examinarea individuală („EI”)
(82)
Șapte producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion au transmis cereri de examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(83)
În această etapă a procedurii, Comisia nu a luat nicio decizie în ceea ce privește cererile de examinare individuală, decizie ce va fi adoptată la momentul potrivit.
4. Valoarea normală
4.1. Alegerea țării analoge
(84)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale calculate într-o țară analogă.
(85)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Federația Rusă drept țară analogă adecvată scopului de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații în acest sens.
(86)
Comisia a primit numeroase comunicări care susțineau că Rusia nu este o țară analogă adecvată. În special, informațiile primite au indicat că Rusia este o piață de porțelan premium specializată în articole de porțelan decorative fabricate din materiale scumpe, în timp ce producția internă a produsului în cauză este relativ mică comparativ cu consumul intern. În plus, piața rusă este protejată de bariere netarifare, de exemplu sistemele de certificare GOST. S-a considerat, prin urmare, că Rusia nu reprezintă o țară analogă adecvată.
(87)
În consecință, Comisia a analizat dacă alte țări ar putea să reprezinte o opțiune rezonabilă ca țară analogă și a trimis scrisori producătorilor cunoscuți din mai multe țări, printre care Thailanda, India, Malaysia, Turcia, Brazilia, Ucraina, Indonezia, Egipt, Columbia, Coreea de Sud, Bangladesh și Argentina, în urma cărora producătorii din India, Turcia, Brazilia și Rusia și-au confirmat disponibilitatea de a coopera cu Comisia. Cu toate acestea, doar trei producători din Brazilia, Thailanda și, respectiv, Rusia au prezentat un răspuns la chestionar. Ancheta a demonstrat că Brazilia deține o piață internă competitivă a articolelor de masă și a articolelor de bucătărie din ceramică, cu numeroși producători și o taxă vamală relativ mică. În plus, s-au analizat informațiile transmise de către producătorul cooperant din Brazilia și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală.
(88)
Având în vedere cele de mai sus și luând în considerare toate informațiile disponibile în acest stadiu al procedurii, Brazilia a fost aleasă, în mod provizoriu, ca țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
4.2. Stabilirea valorii normale
(89)
Având în vedere faptul că toate cererile de acordare a TEP au fost respinse, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori din China a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(90)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Brazilia către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările de produs similar ale producătorului cooperant din Brazilia sunt reprezentative pe piața internă braziliană comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(91)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție al producătorului brazilian în cursul perioadei de anchetă.
(92)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(93)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(94)
În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost calculată utilizând costul de fabricație al producătorului brazilian plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul adus de tipurile de produs ale producătorului brazilian care sunt profitabile.
5. Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI
(95)
Întrucât toți producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
6. Comparație
(96)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare interne ale producătorului analog sau cu valoarea normală calculată, după caz.
(97)
În scopul garantării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustările au fost efectuate, după caz, în ceea ce privește nivelul de comercializare, diferențele de caracteristici fizice și alți factori care afectează comparabilitatea prețurilor, în special „brandingul”.
(98)
În primul rând, s-a verificat dacă s-a asigurat o ajustare în funcție de nivelul de comercializare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d) din regulamentul de bază. În acest sens, s-a constatat că exporturile din China au fost realizate, în esență, la nivelul pieței angro, în timp ce vânzările în țara analogă au fost realizate și la nivelul pieței cu amănuntul. Ancheta a stabilit în continuare că pe ambele piețe diferitele lanțuri de distribuție au afectat nivelul de preț, afectând astfel comparabilitatea corectă între prețul de export și valoarea normală. În plus, ancheta a mai demonstrat că majoritatea vânzărilor la export din China s-au efectuat în cantități mari, în timp ce majoritatea vânzărilor interne din țara analogă s-au realizat în cantități mai mici, ceea ce a condus la diferențe de preț la același nivel de comercializare pe cele două piețe relevante. În consecință, în scopul de a face o comparație corectă între prețul de export și valoarea normală, aceasta din urmă a fost ajustată pe baza diferențelor de preț în cadrul aceluiași nivel de comercializare în țara analogă și, după caz, a diferențelor de preț constatate în funcție de cantitățile vândute la fiecare nivel de comercializare.
(99)
În al doilea rând, s-a analizat dacă s-a asigurat o ajustare pentru diferențele de caracteristici fizice, în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (a) din regulamentul de bază. În această privință, ancheta a stabilit că producătorii-exportatori din China își clasifică produsele în până la cinci categorii diferite, de la A la E, cu diferențe semnificative de preț. Marea majoritate a exporturilor către Uniune constă, însă, în produse din categoria A, B sau C sau o combinație a acestora. Această clasificare nu este, totuși, universală sau bazată pe standarde generale la nivel de industrie, ci este mai degrabă specifică fiecărei societăți și permite diferențierea prețurilor. Pe de altă parte, producătorul din țara analogă vinde numai echivalentul categoriei A pe piața internă din Brazilia, prin urmare se consideră că a fost afectată comparabilitatea prețurilor. În consecință, prețul de export a fost majorat până la nivelul corespunzător categoriei A din China în scopul de a fi comparabil cu produsul vândut de către producătorul analog pe piața braziliană.
(100)
În al treilea rând, ancheta a stabilit că producătorul din Brazilia vinde numai produse de marcă pe piața braziliană, în timp ce producătorii-exportatori chinezi nu vând produse de marcă, ci mai degrabă așa numitele produse „sub marcă proprie” sau articole de masă și articole de bucătărie din ceramică generice. Produsele de marcă sunt percepute în mod normal de către clienți drept produse care denotă un anumit prestigiu, calitate asigurată și design, impunând astfel prețuri mai ridicate pe piață, În timp ce produsele generice (sub marcă proprie), deși au aceleași caracteristici fizice și tehnice, se vând de obicei la prețuri considerabil mai mici. În timp ce valoarea adăugată a unui produs de marcă nu poate fi, în general, cuantificată exact pentru că depinde de mai mulți factori diferiți, precum percepția clientului, recunoașterea mărcii și alți factori necuantificabili, în cazul de față producătorul din Brazilia a confirmat faptul că produsele sale ceramice de marcă pot fi vândute la prețuri semnificativ mai mari pe piața braziliană decât alte produse (generice) care nu sunt de marcă. În consecință, a fost realizată o ajustare suplimentară a valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază.
(101)
S-au efectuat ajustări suplimentare, după caz, în funcție de cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de creditare, precum și de spezele și comisioanele bancare, în toate cazurile în care s-a considerat că acestea sunt rezonabile, precise și susținute de dovezi.
7. Marje de dumping
(102)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care beneficiază de TI au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă, ajustată, și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate, ajustat, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(103)
O medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost calculată pentru producătorii-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping provizorie pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion, exprimată ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 26,6 %.
(104)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională aplicabilă producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat sau care nu sunt cunoscuți, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu datele statistice echivalente provenite de la Eurostat.
(105)
În cadrul prezentei anchete, cooperarea din partea RPC a fost considerată mare pentru o industrie fragmentată, având în vedere că producătorii-exportatori care s-au oferit să participe reprezintă peste 60 % din totalul exporturilor produsului în cauză din RPC în Uniune. Prin urmare, marja la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori a fost stabilită prin utilizarea mediei ponderate a celor mai mari marje de dumping stabilite pentru tipurile și volumul de produse reprezentative ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Pe această bază, dumpingul la nivel național a fost stabilit provizoriu la 58,8 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(106)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt:
Societate
Marja de dumping provizorie
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd și Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd și Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Producători-exportatori cooperanți care nu au fost incluși în eșantion
26,6 %
Marjă de dumping la nivel național
58,8 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(107)
Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au folosit toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv datele raportate în plângere și în comunicările ulterioare cu privire la producătorii care nu s-au oferit să participe la această anchetă. Producția totală de produs similar din Uniune a fost estimată prin extrapolarea datelor furnizate de asociațiile europene și naționale, confruntate cu datele prezentate de producători individuali și, de asemenea, cu surse din domeniul statistic și al cercetării.
(108)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat în Uniune de peste 200 de producători. Pe baza celor menționate în considerentul anterior, s-a estimat că producția totală din Uniune a fost de aproximativ 240 200 de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune reprezentând producția totală a Uniunii constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. Industria din Uniune a fost împărțită în două segmente: IMM-uri și societăți mari. IMM-urile au reprezentat 42 % din producția totală din Uniune în perioada respectivă. Într-adevăr, producția din Uniune este puternic fragmentată, în ciuda faptului că este concentrată în Republica Cehă, Republica Franceză (Franța), Germania, Italia, Republica Polonă (Polonia), Republica Portugheză (Portugalia), România, Spania (Spania) și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (Regatul Unit).
2. Consumul în Uniune
(109)
Consumul din Uniune a fost stabilit pe baza statisticilor Eurostat privind importurile pentru produsul care face obiectul anchetei și pe baza comunicărilor referitoare la vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(110)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat astfel:
Tabelul 1
Volum (tone)
2008
2009
2010
PA
Consumul în Uniune
826 896
687 609
750 830
726 614
Indice (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Consumul de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică în Uniune s-a redus per ansamblu cu 12 % în cursul perioadei examinate. Principala scădere, de 17 %, a avut loc între anii 2008 și 2009.
(112)
Această scădere generală a consumului în perioada examinată trebuie interpretată în contextul situației de redresare după criza economică din 2009. Perspectivele sunt bune pentru piața articolelor de masă și de bucătărie din ceramică. (6)
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză
(113)
Conform datelor Eurostat, volumul, cota de piață și prețurile medii ale importurilor din produsul în cauză au evoluat astfel:
Tabelul 2
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor (tone)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indice (2008 = 100)
100
84
96
91
Cotă de piață
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Preț mediu de import (EUR/tonă)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indice (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Volumul total al importurilor din China a scăzut cu 9 % în perioada examinată și s-a ridicat la 485 814 tone în cursul PA. Trebuie remarcat, totuși, faptul că importurile din China s-au redus mai puțin, ca procent, decât consumul global din UE. Într-adevăr, analizată din perspectiva întregii perioade examinate, cota de piață a importurilor din China a crescut de la 64,8 % în 2008 la 66,9 % în cursul PA.
(115)
Prețul de import a crescut cu 17,7 % în perioada examinată, de la 1 274 EUR/tonă la 1 499 EUR/tonă. Acesta este prețul mediu de import pe tonă al tuturor importurilor din produsul în cauză, prin urmare tendința ar putea fi afectată de modificările gamei de produse.
3.2. Subcotarea prețurilor
(116)
Pentru efectuarea unei analize a subcotării prețurilor, s-a realizat o comparație între prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi și fără a include cheltuielile de transport în Uniune, și prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de către exportatorii cooperanți din RPC față de primul client independent de pe piața Uniunii, adică prețurile nete de orice reduceri și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și care au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare privind taxele vamale existente, costurile de vămuire și costurile ulterioare importării. Prețurile produselor de categorii inferioare au fost ajustate la nivelul de preț al categoriei A deoarece s-a constatat, din perspectiva consumatorului, că produsele de categorie inferioară concurează cu produsele din categoria A, după cum s-a concluzionat și în considerentul (61) de mai sus. Prețurile industriei din Uniune au fost, de asemenea, ajustate pentru a reflecta diferențele existente la nivel de comercializare și pentru a neutraliza elementul de preț legat de marcă, după caz.
(117)
Comparația a arătat că, pe parcursul PA, produsele în cauză originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, exprimate sub formă de procent, cu 26,3 % până la 47,6 %.
4. Situația industriei din Uniune
4.1. Generalități
(118)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(119)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de asociațiile europene și naționale, confruntate cu datele prezentate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile.
(120)
Analiza indicatorilor microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.
(121)
La unii dintre indicatorii microeconomici (prețul de vânzare, profitabilitatea, rentabilitatea investițiilor și costul producției), rezultatele întreprinderilor incluse în eșantion din segmentul corespunzător au fost ponderate în funcție de cota segmentului respectiv din producția totală din Uniune (folosind ponderea specifică exprimată ca volum al producției fiecărui segment din totalul sectorului de articole de masă din ceramică - 42 % pentru IMM-uri, 58 % pentru celelalte societăți). S-a garantat astfel că rezultatele întreprinderilor mari nu au denaturat analiza prejudiciului, iar situația întreprinderilor mici, care reprezintă împreună o cotă mare din producția din Uniune, a fost reflectată în mod adecvat atunci când acest lucru a fost posibil.
4.2. Indicatori macroeconomici
4.2.1. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție
(122)
În perioada examinată, producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție corespunzătoare industriei din Uniune au evoluat astfel:
Tabelul 3
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (tone)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indice (2008 = 100)
100
82
84
85
Capacitate de producție (tone)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indice (2008 = 100)
100
97
88
87
Rata de utilizare a capacității de producție
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indice (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate. În ansamblu, scăderea este mai pronunțată decât reducerea consumului din Uniune în aceeași perioadă. Producția nu a recuperat însă în același mod în care și-a revenit consumul în 2010.
(124)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 13 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității de producție a industriei a scăzut per ansamblu cu încă 2 % în perioada examinată, ajungând la 74,1 %.
4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(125)
Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut într-un ritm mai rapid (cu 8 % mai mult) decât cel al scăderii înregistrate de consum în cursul perioadei examinate. Se observă că între anii 2009 și 2010 volumul vânzărilor a continuat să scadă, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 8 %.
Tabelul 4
Volum (tone)
2008
2009
2010
PA
Vânzări în Uniune
190 332
156 798
152 609
152 095
Indice (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
În perioada examinată, cota de piață a industriei din Uniune s-a redus cu 9 %, respectiv cu 2,1 puncte procentuale.
Tabelul 5
2008
2009
2010
PA
Cota de piață în Uniune
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indice (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(127)
Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut pe tot parcursul perioadei examinate, reducându-se cu 21 %. Tendința urmează același tipar ca și declinul înregistrat de volumul vânzărilor de pe piața Uniunii către clienți neafiliați.
Tabelul 6
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
31 559
26 146
24 993
25 093
Indice (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe salariat pe an, a crescut cu 8 % în perioada examinată. Acest lucru s-a datorat în parte eforturilor depuse de industria din Uniune pentru a răspunde presiunii create de importurile din China care fac obiectul unui dumping.
Tabelul 7
2008
2009
2010
PA
Productivitate (tone/persoană angajată)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indice (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Amploarea marjei de dumping
(129)
Marjele de dumping sunt prezentate mai sus, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. Mai mult decât atât, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
4.3. Indicatori microeconomici
4.3.1. Stocurile
(130)
Nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a scăzut cu 14 % în termeni absoluți în cursul perioadei examinate. Ancheta a arătat că acesta nu reprezintă un indicator crucial pentru acest tip de industrie, care practic lucrează pe bază de comandă.
Tabelul 8
2008
2009
2010
PA
Stocuri (tone)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indice (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prețurile de vânzare
(131)
Prețurile de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 12 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 9
2008
2009
2010
PA
Prețul mediu de vânzare în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indice (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, rentabilitatea investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalului și salariile
(132)
În perioada examinată, profitabilitatea, fluxul de numerar, rentabilitatea investițiilor (ROI), capacitatea de mobilizare a capitalului, investițiile și salariile în industria din Uniune au evoluat astfel:
Tabelul 10
2008
2009
2010
PA
Profitul net al vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% cifrei de afaceri nete din vânzări)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Fluxul de numerar (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indice (2008 = 100)
100
59
88
114
Investiții nete (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indice (2008 = 100)
100
69
79
71
ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indice (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Costul anual al forței de muncă per angajat
20 436
20 526
21 619
20 832
Indice (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Profitabilitatea industriei din Uniune s-a redus cu 0,7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Nivelul cel mai scăzut la care a ajuns profitabilitatea s-a înregistrat în 2010, amploarea scăderii atingând 4,1 puncte procentuale între 2008 și 2010.
(134)
Trebuie evidențiat faptul că industria din Uniune se afla într-o stare de fragilitate încă de la începutul perioadei examinate, din cauza volumelor imense ale importurilor la prețuri mici din China pe piața Uniunii, care au înregistrat o creștere puternică în perioada 2002-2004 și care au atins o cotă de piață semnificativă după eliminarea, în 2005, a contingentului de import aferent. Acest lucru a determinat o restructurare majoră a sectorului, care se afla în ultima etapă la începutul perioadei examinate.
(135)
Prin urmare, având în vedere această evoluție anterioară perioadei examinate, profitul înregistrat la începutul perioadei examinate nu poate fi considerat un profit normal. În absența oricărei comunicări în această privință, se consideră că poate fi folosit în mod provizoriu, ca reper valabil, nivelul profitului normal înregistrat în cazul unui alt produs de consum important și utilizat pe scară largă care a făcut obiectul unei anchete antidumping - articolele de încălțăminte din piele. Acest nivel de profit este de 6 %. (7) Astfel, este clar faptul că, per ansamblu, în perioada examinată industria din Uniune nu a reușit să atingă un nivel de profit care să poată fi considerat acceptabil pentru acest produs.
(136)
Per ansamblu, fluxul de numerar al industriei din Uniune a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Totuși, acest lucru trebuie atribuit unor întreprinderi mai mari și cu tradiție - nu a fost și cazul IMM-urilor. Nivelul investițiilor nete a scăzut cu 33 %. Trebuie remarcat, totuși, faptul că până la sfârșitul perioadei examinate nivelul investițiilor la nivelul IMM-urilor a devenit aproape inexistent. Numai două societăți care nu fac parte din categoria IMM-urilor și-au putut permite investiții semnificative în perioada examinată. Scăderea rentabilității investițiilor a fost mai mare decât reducerea profitabilității pe parcursul întregii perioade examinate.
(137)
Între 2008 și perioada de anchetă, salariul mediu pe salariat a crescut cu 2 %. Această creștere a costului forței de muncă este semnificativ inferioară evoluției costului global al forței de muncă din Uniune în perioada examinată, ceea ce sugerează că industria din Uniune a depus eforturi pentru a păstra salariul forței de muncă la un nivel cât mai scăzut.
4.3.4. Costul producției
(138)
În perioada examinată, costul producției a scăzut cu 10 %.
Tabelul 11
2008
2009
2010
PA
Costul de producție (EUR/tonă)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indice (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Concluzie privind prejudiciul
(139)
Ancheta a arătat că indicatorii prejudiciului, de exemplu volumul producției, capacitatea, vânzările către clienți neafiliați și gradul de ocupare a forței de muncă s-au deteriorat în cursul perioadei examinate.
(140)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la rezultatele financiare ale producătorilor din Uniune, precum profitabilitatea, investițiile și rentabilitatea investițiilor, au avut un parcurs negativ în perioada examinată.
(141)
În ansamblu, nu numai că profitabilitatea nu a atins un nivel satisfăcător pentru sector, dar s-a și deteriorat în perioada examinată. Faptul că industria din Uniune a redus continuu prețurile de vânzare a făcut aproape imposibilă, la un moment dat, realizarea vreunui profit.
(142)
Deși productivitatea industriei din Uniune a crescut în perioada examinată, acest lucru se datorează în principal eforturilor sale semnificative de a concura cu prezența masivă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China.
(143)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(144)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din China au prejudiciat industria din Uniune într-o măsură suficientă pentru ca prejudiciul să fie considerat material. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualele prejudicii cauzate de acești factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(145)
Ancheta a indicat o scădere cu 12 % a consumului din Uniune în perioada examinată. În același timp, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China a crescut, deși volumul lor a scăzut cu aproximativ 9 %. În plus, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 20 %, iar cota de piață a scăzut de la 23 % în 2008 la 20,9 % în PA.
(146)
În perioada cuprinsă între 2009 și sfârșitul PA, consumul din Uniune a crescut, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, spre deosebire de evoluția înregistrată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din China, a căror cotă de piață a crescut semnificativ în perioada respectivă.
(147)
Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China au crescut în perioada examinată. Chiar dacă în perioada examinată prețul mediu la importurile din China a crescut cu 18 %, prețurile respective au rămas semnificativ mai mici decât prețurile industriei din Uniune, în special în perioada de anchetă, ceea ce a reprezentat o presiune constantă asupra prețurilor de pe piața Uniunii. În consecință, reducerea prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii și rentabilitatea acesteia pot fi atribuite scăderii de prețuri provocate pe piața Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping originare din China. Scăderea costului de producție al industriei Uniunii și a nivelului de ocupare a forței de muncă demonstrează eforturile depuse de aceasta ca răspuns la aceste importuri.
(148)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că prezența importurilor din China și creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din China la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol hotărâtor pentru prejudiciul material suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară și în deteriorarea celor mai mulți indicatori de prejudiciu.
3. Efectul altor factori
(149)
Ceilalți factori care au fost examinați în contextul legăturii de cauzalitate sunt: evoluția cererii pe piața Uniunii și segmentarea acesteia, rezultatele la export ale industriei din Uniune, importurile din alte țări de produs care face obiectul anchetei, practicile anticoncurențiale de pe piața Uniunii, diferențele existente între metodele de producție și piața second-hand. Au mai fost analizați și alți factori.
3.1. Importurile din alte țări terțe decât țara în cauză
(150)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 12
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (tone)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indice (2008 = 100)
100
81
81
88
Cotă de piață
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Preț mediu de import (EUR/tonă)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indice (2008 = 100)
100
99
109
106
Volumul importurilor provenite din Turcia (tone)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indice (2008 = 100)
100
90
89
110
Cotă de piață
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Preț mediu de import (EUR/tonă)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indice (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Importurile din țări terțe s-au redus cu 12 % în perioada examinată, în timp ce cota de piață a acestor importuri a rămas destul de stabilă.
(152)
Trebuie remarcat faptul că prețurile medii de import din alte țări terțe a crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate, menținându-se în mod constant mai ridicate decât prețul mediu al vânzărilor la export ale Chinei (cu 68 % în cursul PA).
(153)
CCCLA a arătat că importurile din Turcia ar fi crescut cu 8 % între 2010 și 2011, prețurile la importurile din Turcia fiind, se presupune, cu doar aproximativ 20 % mai mari decât prețurile de import din China.
(154)
În ceea ce privește această afirmație, se observă că, dacă se compară situația de la începutul și de la sfârșitul perioadei examinate, volumul importurilor din Turcia a crescut cu 10 % sau 1,1 puncte procentuale, dar și prețurile medii ale acestora au rămas în mod constant mult mai mari (cu 37 % - 60 %) decât prețurile de import din China. În plus, ele nu au reprezentat niciodată mai mult decât o cotă de piață de 5,6 %. Prin urmare, este dificil să se concluzioneze că prejudiciul material suferit de industria din Uniune se datorează importurilor din Turcia.
(155)
Din motivele prezentate mai sus, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au afectat substanțial situația industriei din Uniune.
3.2. Segmentele de piață
(156)
O asociație de importatori cu sediul în Germania și unii dintre membrii acesteia au afirmat că, pe baza prețurilor achitate de clientul final, a calităților produselor și a canalelor de vânzare, piața produselor ceramice care fac obiectul anchetei trebuie împărțită cel puțin în următoarele trei segmente: premium (calitate ridicată, prețuri ridicate), mediu/inferior (calitate medie/inferioară, prețuri medii/mici) și produse speciale (precum obiectele decorative, suvenirele, vazele și porțelanul hotelier). Se presupune că cea mai mare parte a producției din Uniune s-ar vinde pe piața produselor premium și/sau speciale, în timp ce importurile din China deservesc cu precădere segmentul pieței de produse cu prețuri mici. Astfel, industria din Uniune ar viza îndeosebi vânzările de tip boutique mai degrabă decât locurile unde își fac cumpărăturile consumatorii obișnuiți. Prin urmare, importurile din China nu ar concura în mod direct cu producția din Uniune.
(157)
Totuși, ancheta nu a confirmat aceste afirmații. În primul rând, se observă că în produsul similar nu sunt cuprinse anumite articole menționate de aceste părți, precum obiectele pur decorative [a se vedea considerentele (51) și (52)]. În al doilea rând, ancheta a arătat că producția Uniunii deservește în prezent toate piețele, la fel ca și importurile din China. De fapt, o parte relevantă a importurilor din China ar putea intra în categoria așa-numitelor segmente de produse premium sau speciale. Un importator britanic a susținut că importă produse premium din China, iar un grup de întreprinderi din UE care dețin interese de producție în China a făcut referire și la prețurile foarte ridicate pe care le percepe pe piața Uniunii pentru produsele din gresie ceramică provenite din China.
(158)
În cele din urmă, se face referire la secțiunea B.1.2 de mai sus, în care s-a concluzionat că toate tipurile de produs în cauză și de produs similar sunt considerate ca formând un singur produs. Astfel, analiza ar trebui efectuată la nivelul produsului în cauză și al produsului similar. Prin urmare, nu s-a putut reține nicio solicitare referitoare la anumite segmente.
3.3. Consumul și cererea
(159)
CCCLA și o asociație europeană de importatori și comercianți cu amănuntul au semnalat existența unei contracții a cererii în Uniune. Un importator neinclus în eșantion a afirmat că cererea de porțelan, în special din gama de produse derivate și auxiliare și în sectorul privat, s-a redus dramatic și că cererea rămasă este extrem de diversificată. De asemenea, mai multe părți au susținut că, din cauza tendințelor mereu în schimbare ale modei, în prezent consumatorii caută articole de masă și articole de bucătărie din ceramică la prețuri accesibile. După părerea unui angrosist, piața produselor de calitate înaltă este în scădere și se va reduce în următorii ani.
(160)
Conform asociației europene de importatori și comercianți cu amănuntul menționată anterior, contracția cererii ar explica scăderea vânzărilor și a producției producătorilor din Uniune în cursul perioadei examinate.
(161)
CCCLA a afirmat că plângerea arată o fluctuație substanțială a nivelului consumului în cadrul Uniunii pe tot parcursul perioadei examinate, în concordanță cu condițiile macroeconomice generale. Conform CCCLA, în perioada examinată factorii de prejudiciu au evoluat în paralel cu fluctuațiile cererii din Uniune și de pe alte piețe, iar aceste modificări ale cererii au avut urmări atât asupra vânzărilor producătorilor din Uniune, cât și asupra importurilor din China.
(162)
O asociație de importatori cu sediul în Germania și unii dintre membrii acesteia au afirmat că, după extinderea Uniunii în 2004 și eliminarea contingentelor de import pentru acest produs de la 1 ianuarie 2005, valorile importurilor din China au indicat o cerere imensă de articole de masă mai ieftine manifestată pe piața Uniunii între 2002 și 2005, urmată de o scădere între 2005 și 2010. Se afirmă că producătorii din Uniune nu au fost dispuși și/sau capabili să satisfacă această cerere.
(163)
Cu privire la aceste afirmații, în primul rând se face trimitere la secțiunea B.1.2 de mai sus, în care s-a concluzionat că toate tipurile de produs în cauză și produs similar sunt considerate ca formând un singur produs. Prin urmare, argumentele referitoare la anumite game nu sunt relevante, iar analiza trebuie efectuată la nivelul produsului în cauză și al produsului similar.
(164)
În al doilea rând, afirmația că factorii de prejudiciu au evoluat în paralel cu fluctuațiile cererii pe alte piețe de export este contrazisă de faptul că rezultatele la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pozitiv în cursul perioadei examinate.
(165)
În al treilea rând, conform concluziilor de la secțiunea D.2 de mai sus, consumul a scăzut în perioada examinată. Nu au existat dovezi care să confirme faptul că producătorii din Uniune nu au fost dispuși și/sau capabili să satisfacă o cerere imensă de articole de masă mai ieftine în cadrul Uniunii. Dimpotrivă, ancheta a stabilit că, pe tot parcursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au răspuns cererii de diverse tipuri, inclusiv de articole de masă mai ieftine. Chiar dacă în perioada examinată au existat fluctuații ale nivelului consumului din cadrul Uniunii care ar fi putut contribui la performanța slabă a industriei din Uniune la un moment dat, per ansamblu nu se poate considera că acest lucru ar fi putut avea un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping și prejudicierea situației industriei respective în cursul PA.
(166)
Prin urmare, aceste argumente au fost respinse.
3.4. Exporturile industriei din Uniune
(167)
Conform datelor primite de la Eurostat (volumul exporturilor) și de la producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion (prețul mediu de export), în perioada examinată exporturile industriei din Uniune au evoluat astfel:
Tabelul 13
2008
2009
2010
PA
Volumul exporturilor (tone)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indice (2008 = 100)
100
81
91
97
Preț mediu de export (EUR/tonă)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indice (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
În plângere, CCCLA a remarcat faptul că exporturile producătorilor din Uniune au crescut substanțial între 2009 și 2011. Această parte a afirmat că factorii de prejudiciu au avut un parcurs negativ atunci când rezultatele la export ale producătorilor din Uniune au scăzut. Prin urmare, prejudiciul ar fi fost provocat de evoluția nefavorabilă a vânzărilor la export ale industriei din UE.
(169)
În acest context ar trebui observat în primul rând faptul că analiza prejudiciului se concentrează pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, modificările înregistrate de rezultatele la export, dacă există, nu au niciun impact asupra majorității indicatorilor analizați mai sus, precum volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile. În al doilea rând, exporturile industriei din Uniune pot fi interpretate ca un mod de a compensa reducerea vânzărilor pe piața Uniunii, adică acolo unde se înregistrează prejudiciul. În al treilea rând, după cum arată tabelul de mai sus, exporturile globale din Uniune au scăzut cu 3 %. În ultimul rând, prețurile la export ale producătorilor cooperanți incluși în eșantion au rămas stabile în perioada examinată.
(170)
Prin urmare, argumentul a fost respins și se concluzionează că rezultatele exporturilor industriei din Uniune nu au cauzat niciun prejudiciu material.
3.5. Eliminarea contingentelor de import
(171)
Până la 1 ianuarie 2005, pentru statele membre care erau membre ale Uniunii la momentul respectiv, produselor originare din China care intră sub incidența codurilor NC menționate în considerentul (56) li s-au impus contingente cantitative care, împreună, s-au ridicat la 84 473 de tone în 2000 și care fost mărite treptat până la 147 744 de tone în 2004. Datele statistice disponibile arată că în 2004 importurile de produs în cauză ale celor 27 de țări care sunt acum state membre s-au ridicat la 173 809 tone. Un an mai târziu, după ce contingentele au fost eliminate, importurile respective au crescut până la 530 294 de tone. De atunci, importurile din China nu au avut niciodată valori mai mici de 449 000 de tone pe an.
(172)
În ceea ce privește contribuția contingentelor de import la prejudiciul observat în cursul perioadei examinate, ar trebui remarcat în primul rând faptul că, dată fiind creșterea treptată și eliminarea lor cu 3 ani înainte de începutul perioadei examinate și cu 6 ani înainte de începutul PA, pe piața Uniunii avusese deja loc o restructurare severă încă din anul 2002 pentru a răspunde acestor circumstanțe schimbate ale pieței. Acest lucru este coroborat și cu informațiile prezentate de reclamant cu privire la închiderile și situațiile de insolvență ale producătorilor europeni de articole de masă din ceramică. Drept urmare, industria din Uniune se transformase, înainte de începutul perioadei examinate, într-un sector performant de dimensiuni mai reduse.
(173)
În consecință, se poate argumenta că efectele eliminării, în 2005, a contingentelor de import la produsul în cauză ar fi putut afecta sănătatea industriei din Uniune înainte de începutul perioadei examinate. Dar, chiar și în acest caz, tot importurile care fac obiectul unui dumping sunt cele care au cauzat prejudiciul în cursul PA. Prin urmare, eliminarea contingentelor de import începând din 2005 nu rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping și prejudicierea situației industriei în cursul perioadei examinate și al PA.
3.6. Practicile anticoncurențiale de pe piața Uniunii
(174)
Mai multe părți au susținut că prejudiciul a fost cauzat de practicile anticoncurențiale de pe piața Uniunii și, de asemenea, s-a afirmat că această procedură antidumping a fost inițiată pentru a recupera pierderile suferite prin amenzile impuse cartelurilor ilegale. CCCLA a afirmat că prezența practicilor coluzive pe piața Uniunii poate compromite datele cuprinse în plângere sau culese pe parcursul anchetei cu privire la prejudiciu (respectiv prețurile de vânzare, volumul vânzărilor, cota de piață și profitul), dat fiind că acestea nu reprezintă o situație care să reflecte funcționarea normală a pieței.
(175)
Pe de o parte, se observă faptul că în 2010 Comisia a amendat 17 întreprinderi producătoare de instalații și accesorii pentru baie pentru constituirea unui cartel de fixare a prețurilor între 1992 și 2004, care a afectat șase state membre: Germania, Austria, Italia, Franța, Regatul Belgiei (Belgia) și Regatul Țărilor de Jos (Țările de Jos) (8). Practicile respective s-au derulat înainte de perioada examinată și au vizat alte produse. În plus, singura întreprindere vizată care era activă și în sectorul articolelor de masă și de bucătărie din ceramică în perioada examinată a deschis o acțiune în anulare pentru amenda respectivă la Tribunalul Uniunii Europene. Această acțiune este încă pendinte. Pe de altă parte, în februarie 2011 autoritățile germane au inițiat o anchetă cu privire la unii producători germani de articole de masă suspectați de a forma un cartel. Rezultatul anchetei nu a fost încă dat publicității de către autoritățile germane, prin urmare nu se pot trage concluzii deocamdată. În plus, ancheta respectivă vizează numai un stat membru, în timp ce industria din Uniune este răspândită pe o suprafață foarte mare. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse.
(176)
În ceea ce privește menționarea de către unele părți a faptului că unii producători din Uniune și-au schimbat obiectul de activitate și au devenit și comercianți de produse originare din China, aceasta reprezintă o opțiune comercială care nu poate fi etichetată drept anticoncurențială.
3.7. Metodele de producție
(177)
Potrivit anumitor părți, opțiunile adoptate de producătorii din Uniune în ceea ce privește metodele de producție au contribuit în mod clar la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Aceste părți subliniază faptul că metodele de producție din Uniune sunt mult mai puțin eficiente decât cele chinezești - metodele de producție din Uniune sunt complet automatizate, ceea ce presupune costuri mari de resetare atunci când ciclurile de producție sunt scurte, matrice scumpe, materii prime mai costisitoare și, din cauza procesului de coacere dublă, costuri mai mari ale energiei. În plus, spre deosebire de producătorii din Uniune, fabricanții chinezi ar lucra pe bază de comandă, ar suporta costuri de depozitare mai mici și ar vinde întreaga producție în loturi, fără să o împartă în categorii și în combinație cu reduceri de preț. De asemenea, costul decalcomaniei în cazul decorațiunilor glazurate ar fi aproape dublu în Uniune. Pe de altă parte, unele părți au evidențiat faptul că metodele de producție din Uniune sunt eficiente, de exemplu, la ciclurile de producție mai lungi.
(178)
Ancheta a arătat că transferul de tehnologie relevantă există în toată lumea. Nu s-a putut stabili o legătură între o anumită metodă de producție și succesul afacerii. Nu s-a putut stabili nici că opțiunea pentru o anumită metodă de producție ar fi suficient de semnificativă pentru a avea un astfel de impact precum ruperea legăturii de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.8. Piețele second-hand
(179)
Potrivit unui importator care nu a fost inclus în eșantion, gospodăriile au devenit mai mici în ultimele decenii și se debarasează de obiectele care nu le mai sunt necesare prin intermediul piețelor de vechituri, al licitațiilor pe internet sau al altor forme de piețe second-hand. Această parte consideră că articolele de masă și articolele de bucătărie second-hand răspund unei părți semnificative din cererea actuală și sunt în concurență directă cu articolele de masă și articolele de bucătărie nou produse. Importatorul neinclus în eșantion a furnizat o documentație justificativă cu privire la valorile licitate pe internet ale mai multor linii de produse ale unor renumiți producători germani de porțelan.
(180)
Cu toate acestea, nu s-a putut găsi o bază rezonabilă pentru a extrapola volumele și prețurile de pe o platformă în limba germană ale unor colecții foarte specifice produse de trei întreprinderi germane la alte țări ale Uniunii sau la alte game de produse. Prin urmare, a fost imposibil să se cuantifice această piață, iar ancheta nu a putut stabili faptul că vânzările second-hand ar fi suficient de semnificative pentru a avea un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectului unui dumping din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.9. Criza economică
(181)
Potrivit CCCLA, presupusul prejudiciu a fost cauzat de impactul crizei financiare, al recesiunii economice și al crizei datoriilor suverane asupra bugetelor consumatorilor. Reclamanții fiind, se presupune, rentabili la nivel operațional, CCCLA consideră că pierderile raportate trebuie atribuite speculațiilor financiare (precum pierderile legate de capital sau de obligațiunile de stat) și cheltuielilor neoperaționale legate de criza financiară.
(182)
Criza economică poate fi o explicație pentru contracția consumului în anumite intervale din perioada examinată. Totuși, trebuie remarcat că și în situația reducerii consumului în perioada examinată, și în situația creșterii consumului în perioada dintre 2009 și PA, rezultatele înregistrate de importurile cu preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, contrastează cu cele obținute de industria din Uniune.
(183)
Ancheta arată în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping originare din China au intensificat efectul încetinirii creșterii economice. Nici chiar în cursul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost capabilă să își revină și să atingă din nou volume semnificative de vânzări, pierzând o cotă de piață semnificativă pe parcursul perioadei examinate, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping originare din China și-au mărit cota de piață.
(184)
Prin urmare, deși este posibil ca la rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi contribuit și criza economică, în general nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune în cursul PA.
3.10. Alți factori
(185)
O asociație a atras atenția asupra altor factori care, în opinia sa, ar rupe legătura de cauzalitate. Această parte a făcut referire la concurența internă din cadrul Uniunii (pe baza faptului că prețurile variază considerabil în Uniune) și la cerințele referitoare la siguranță și sănătate ale Uniunii, care devin tot mai stringente, determinând astfel creșteri ale costurilor de producție. Printre ceilalți factori citați se numără produsele contrafăcute ale unor producători chinezi și existența unor bariere netarifare pe o serie de piețe din afara UE, care ar îngreuna exporturile producătorilor din Uniune.
(186)
În ceea ce privește argumentația referitoare la concurența internă din Uniune, ancheta nu a constatat vreo legătură între prejudiciu, amplasarea producătorilor din Uniune și prețurile din statul membru respectiv. Referitor la cerințele privitoare la siguranță și sănătate ale Uniunii, se observă faptul că acestea sunt aplicabile produselor realizate și importate în Uniune, afectând astfel prețurile tuturor operatorilor. Dat fiind că nu s-a comunicat nicio informație care să susțină argumentul privind contrafacerea, efectele argumentului respectiv nu au putut fi analizate. Argumentul referitor la existența unor bariere netarifare pe o serie de piețe din afara UE nu a putut fi reținut: astfel de bariere ar putea împiedica producătorii din Uniune să își exploateze potențialul de export, dar nu au niciun impact asupra scăderii vânzărilor pe piața Uniunii, adică acolo unde se înregistrează prejudiciul.
(187)
CCCLA a semnalat și alți factori, și anume lipsa forței de muncă calificate de pe piața Uniunii și prejudiciul autodeterminat, prin prisma faptului că unii producători din Uniune sunt importatori ai produsului în cauză. Totuși, pe baza informațiilor disponibile se concluzionează că, per ansamblu, întreaga industrie din Uniune s-a aflat într-o situație precară, iar faptul că numărul modelelor comerciale s-a amplificat nu a produs niciun prejudiciu industriei din Uniune, ci mai degrabă ar trebui interpretat ca un mod de a compensa scăderea vânzărilor pe piața Uniunii. În ceea ce privește lipsa forței de muncă calificate în sectorul articolelor de masă și de bucătărie din ceramică al Uniunii, niciuna dintre părțile interesate din Uniune nu s-a declarat îngrijorată în acest sens.
(188)
Un importator a invitat instituțiile să analizeze impactul altor tipuri de articole de masă și de articole de bucătărie, precum cele din plastic, aluminiu, melamină și sticlă. Totuși, nu s-a comunicat nicio informație care să susțină argumentul respectiv. Ancheta nu a putut constata nimic în această privință.
(189)
Unele părți leagă prejudiciul suferit de industria din Uniune de situația în care se afla aceasta înainte de perioada examinată. În acest sens, mai mulți importatori au susținut că deteriorarea industriei din Uniune începuse deja în perioada 1975-2002. Cu toate acestea, analiza Comisiei nu a putut lua în considerare o perioadă atât de îndepărtată, printre altele din cauza faptului că nu sunt disponibile date viabile. Același lucru este valabil și pentru un alt eveniment care a avut loc cu mult înainte de perioada examinată: ajutorul de stat primit de industria porțelanului din Germania, care, potrivit unui importator neinclus în eșantion, ar dovedi că industria din Uniune nu s-a eficientizat (9).
(190)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din China care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(191)
Având în vedere analiza de mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(192)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciabil, au existat motive imperioase care să conducă la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în acest caz particular. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor diferite implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
2. Interesul industriei din Uniune
(193)
Industria din Uniune constă în peste 200 de producători, ale căror fabrici sunt amplasate în diferite state membre ale Uniunii, în cadrul cărora au fost angajate direct peste 25 000 de persoane pentru producția și vânzarea produsului similar în cursul PA.
(194)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză în cursul perioadei de anchetă. În special, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, precum producția, profitabilitatea și rentabilitatea investițiilor, au arătat o tendință descrescătoare în perioada examinată. IMM-urile au avut cel mai mult de suferit: în perioada examinată, acestea înregistrau pierderi încă din 2010. În absența unor măsuri, se consideră că eforturile depuse deja în acest sector nu vor fi suficiente pentru a permite redresarea situației financiare a industriei Uniunii, care ar putea continua să se deterioreze.
(195)
Constatările prezentei anchete nu sunt puse la îndoială de faptul că anumiți producători din Uniune se află într-o situație mai bună decât alții sau de starea în care se afla industria din Uniune înainte de perioada examinată.
(196)
Se preconizează că instituirea măsurilor va reinstala condițiile unor schimburi comerciale eficiente și corecte pe piața Uniunii. La rândul său, acest lucru ar avea un impact pozitiv asupra situației economice și a profitabilității acesteia.
(197)
Unii importatori au susținut că impunerea măsurilor ar determina înlocuirea produsului în cauză cu alte tipuri de produse (altele decât articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică fabricate în Uniune), precum articolele de masă din materiale textile (de exemplu pentru obiecte cu destinație de cadou) sau din plastic, în beneficiul altor sectoare decât cel al ceramicii. Cu toate acestea, ancheta nu a putut confirma că substituirea ar fi semnificativă.
(198)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea unor măsuri antidumping provizorii la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din China ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor neafiliați
(199)
După cum s-a menționat în considerentul (4) de mai sus, având în vedere numărul vizibil mare al importatorilor neafiliați, s-a folosit eșantionarea.
(200)
În general, în cursul PA importatorii incluși în eșantion și-au obținut materiile prime în principal din țara în cauză și au folosit aproximativ 350 de salariați pentru importul și revânzarea articolelor de masă și a articolelor de bucătărie din ceramică. Aceștia au activat în diferite tipuri de producție, variind de la obiecte de porțelan cu destinație de cadou și vase de lut de calitate până la articole de masă simple pentru gospodării. Nivelul de cooperare manifestat de ei a variat. De exemplu, cei mai mari doi importatori incluși în eșantion, care derulează și activități importante de comerț cu amănuntul, nu au furnizat date complete privind profitabilitatea și marja de profit dintre prețul de achiziție și cel de revânzare către clienți neafiliați, iar unul dintre ei chiar a refuzat să acorde acces la evidențele sale contabile. Aceste părți au comunicat numai prețurile de transfer la achiziție și/sau prețurile de transfer la vânzare. Prin urmare, deși li s-a solicitat în mod repetat, nu s-a primit de la aceștia nicio informație semnificativă care să permită estimarea profitului brut și net al unui importator reprezentativ la produsul în cauză pentru eșantion în întregul său.
(201)
În același spirit, datele furnizate de cei doi importatori/comercianți cu amănuntul incluși în eșantion, fiind deficitare cu privire la mai multe aspecte, nu au permis estimarea marjei profitului brut și net al comercianților cu amănuntul ai produsului în cauză. Prin urmare, pe baza cooperării importatorilor incluși în eșantion nu s-a putut face o determinare a capacității lanțului de aprovizionare din UE de a absorbi taxa antidumping propusă și, în consecință, nici a impactului acestei taxe asupra prețului de vânzare cu amănuntul și, deci, asupra consumatorilor.
(202)
Totuși, în primul rând, în ceea ce privește importatorii, marea majoritate a celor care au răspuns la întrebările de eșantionare au declarat o marjă de profit brută între prețul de achiziție și cel de revânzare cuprinsă între 50 % și 200 %. Cifrele verificate ale celor cuprinși în eșantion care sunt exclusiv importatori confirmă că aceste marje brute sunt reprezentative. În al doilea rând, documentația disponibilă pentru publicul larg ar sugera că lanțul de aprovizionare din Uniune (respectiv importatorii și canalele subsecvente) ar fi perfect capabil să preia o taxă antidumping la nivelul propus, fără a periclita viabilitatea operatorilor economici în cauză. Potrivit unei publicații recente (10), o cană de ceramică din China care este achiziționată de distribuitorii din UE la prețul de 0,70 USD ar fi vândută cu amănuntul, în UE, la prețul de 3,50 USD - cu un adaos de peste 150 % pentru distribuitor/comerciantul cu amănuntul. În acest scenariu, taxele antidumping propuse ar determina, la majoritatea importurilor, o taxă suplimentară de 0,16 EUR (și de 0,36 EUR pentru producătorii necooperanți) pentru lanțul de aprovizionare al UE care ar avea, per ansamblu, o marjă de profit brută de 2,08 EUR la acest produs. De asemenea, studiul de piață pe 2009 al CBI privind „piața articolelor de masă, a articolelor de bucătărie și a altor articole de uz casnic” menționat în considerentul (112) de mai sus raportează coeficienți ai prețurilor CIF la consumator la frontiera Uniunii cuprinși între 2,6 și 5,3 (11). În sfârșit, importatorii/comercianții cu amănuntul incluși în eșantion nu au indicat că ar exclude articolele de masă și articolele de bucătărie din ceramică din importurile lor dacă s-ar institui taxe antidumping.
(203)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în absența altor informații viabile obținute în cadrul anchetei până în acest moment, se consideră cu titlu provizoriu că este probabil ca lanțul de distribuție în general, inclusiv importatorii, să poată prelua creșterea prețurilor CIF la nivelurile propuse fără vreo problemă majoră și că este puțin probabil ca vreo creștere de preț să fie resimțită de consumatori. Cu toate acestea, părțile interesate sunt invitate din nou, în mod explicit, să prezinte date suplimentare, cuprinzătoare și verificabile pe această temă care să permită o analiză mai aprofundată a impactului măsurilor asupra lanțului de aprovizionare și, eventual, asupra consumatorilor în următoarea etapă a acestei proceduri.
(204)
S-au primit comunicări cu privire la interesul Uniunii din partea a peste 20 de importatori neincluși în eșantion, în special întreprinderi mici, o asociație de comerț european și internațional, o asociație suedeză a importatorilor și comercianților cu amănuntul, o asociație neerlandeză a importatorilor din Orientul Îndepărtat și o asociație și rețea de importatori cu sediul în Germania. O preocupare comună a importatorilor a fost aceea că măsurile ar putea să atragă creșteri ale prețurilor la import, o reducere (parțială) a activității și, deci, un impact negativ asupra lor în general din perspectiva marjei de profit și a profitabilității, printre altele. Aceste argumente nu au putut fi reținute având în vedere concluziile formulate în considerentul următor și în considerentul (202).
(205)
Mai mulți importatori au comunicat că, în cazul instituirii măsurilor, numărul locurilor de muncă ce ar dispărea la importatori ar fi mai mare decât cel al locurilor de muncă câștigate la producătorii din Uniune. Totuși, acest argument este contrazis de alte afirmații ale importatorilor, care au declarat că ar putea înlocui obiectele ceramice cu obiecte din alte materiale (textile cu destinație de cadou, de exemplu) sau că ar fi dispuși să se aprovizioneze mai mult din cadrul Uniunii.
(206)
Asociația suedeză a considerat că măsurile ar avea un impact economic negativ asupra importatorilor, prin prisma costurilor administrative și de reaprovizionare semnificative, dacă aceștia ar fi nevoiți să găsească alternative la importurile din China. O asociație de comerț european și internațional a arătat că schimbarea furnizorilor este dificilă, deoarece importatorii au investit puternic în aceștia. Totuși, acesta nu pare a fi un motiv important de îngrijorare pentru unii dintre importatori, care preferă să aibă posibilitatea de a schimba sursa de aprovizionare. În plus, faptul că produsele oferite și consumul din Uniune se modifică sub influența modei sugerează că existența costurilor de concepere a unor produse noi (de la furnizori noi) este inerentă acestui sector.
(207)
Mai mulți importatori neincluși în eșantion au susținut că fabricile din Uniune nu sunt interesate să fabrice produse de marcă ale altora. Totuși, acest argument a fost contrazis de rezultatul anchetei cu privire la producătorii din Uniune incluși în eșantion (care a arătat că aceștia fabrică produse de marcă ale unor terți), de declarațiile unui alt importator și de faptul că mai mulți importatori care distribuie produse sub marca proprie își procură o parte din varietăți din cadrul Uniunii.
(208)
Unul dintre importatorii neincluși în eșantion și-a exprimat indisponibilitatea de a-și împărtăși ideile de producție, conceperea de produse sau dezvoltările interne cu anumiți producători de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică din Uniune care îi sunt concurenți. Cu toate acestea, ancheta nu a arătat că aceasta ar reprezenta o preocupare generală în rândul importatorilor. Trebuie remarcat că importatorul respectiv avea în curs litigii cu producători germani și că o parte din colecția sa ar veni în concurență directă cu cea a producătorilor din Uniune.
(209)
Anumiți importatori au declarat că nu se pot aproviziona de la producători din Uniune din cauza costurilor ridicate, a lipsei de capacitate pentru producția de obiecte artizanale, a incapacității de a oferi cicluri de producție mici, a inflexibilității, a lipsei unei organizări corespunzătoare care să deservească în mod adecvat marii comercianți ce oferă un număr mare de produse și/sau din cauza inexistenței anumitor procese de producție, calități, tipuri de decorațiuni sau forme. Părțile respective au susținut că problemele sunt deosebit de grave în ceea ce privește obiectele artizanale și orientate către promovare (de exemplu vasele de olărie), anumite produse de marcă vândute sub licență, fabricarea anumitor modele de utilitate înregistrate și a obiectelor derivate sau de catering speciale (de exemplu, obiectele de porțelan de volum mare). Unii au susținut că nu au o alternativă la importurile din China. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că majoritatea importatorilor care s-au oferit să participe își procură articolele de masă și/sau articolele de bucătărie din ceramică din mai multe surse, inclusiv de la producători din cadrul Uniunii, într-o gamă largă de varietăți și calități. În plus, producătorii din Uniune oferă o gamă variată de produse și au capacitatea de producție necesară pentru a vinde mai mult pe piața Uniunii.
(210)
Pe scurt, se poate concluziona că instituirea măsurilor ar putea, într-adevăr, să afecteze negativ situația financiară a anumitor importatori. Totuși, în medie, se preconizează că aceste efecte negative nu vor avea un impact negativ semnificativ asupra situației globale a importatorilor. În general este de așteptat ca aceștia să poată suporta (parțial) creșterile de preț și/sau să transfere (parțial) taxa către clienți (respectiv angrosiști, distribuitori, comercianți cu amănuntul), cu atât mai mult cu cât taxele afectează sursa cea mai importantă de pe piață. Pentru importatorii care s-au oferit să participe și care sunt în același timp și comercianți cu amănuntul, ancheta a arătat că produsul în cauză reprezintă o parte foarte mică din activitățile lor comerciale. Informațiile furnizate de aceste părți nu au permis o cuantificare corespunzătoare a măsurii în care ele vor fi capabile să preia o creștere a prețurilor de achiziție cu nivelurile de taxare propuse, dar, după cum s-a explicat în considerentele (202)-(203), informațiile culese până în prezent nu sugerează că nu ar reuși acest lucru.
(211)
Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea unor măsuri la nivelurile propuse nu are un impact negativ semnificativ asupra situației importatorilor neafiliați ai produsului în cauză.
4. Interesul altor sectoare economice
(212)
Mai mulți importatori au declarat că instituirea oricăror măsuri ar afecta probabil în mod negativ partenerii de afaceri ai importatorilor, de la firmele de finisaje și decorațiuni până la angrosiști, distribuitori sau comercianți cu amănuntul. În această privință, s-a susținut că instituirea măsurilor poate produce pierderea mai multor locuri de muncă de la „afacerile-satelit”, de exemplu designeri sau firme de logistică, decât s-ar păstra sau s-ar crea în industria din Uniune. De asemenea, unii importatori au declarat că sectorul obiectelor cu destinație de cadou, industria publicitară, sectorul hotelier și cel de catering, grupul consumatorilor comerciali și de catering în general ar fi, de asemenea, direct afectate de o criză a produselor. Aceasta ar conduce în scurt timp la o creștere a concurenței tarifare la nivelul magazinelor mari de desfacere la prețuri reduse. Ar avea de suferit și instituțiile care de obicei întâmpină probleme legate de buget, precum stabilimentele de îngrijire. În plus, unele părți au susținut că măsurile antidumping ar atrage o criză de materii prime pentru activitățile artistice și creative precum pictarea porțelanului sau atelierele de meșteșuguri artizanale.
(213)
Toate aceste argumente s-au dovedit nejustificate. Pe de o parte, afirmațiile acestor importatori par să contrazică acele secțiuni din contribuțiile lor în care se sugerează că este posibil să înlocuiască obiectele ceramice cu obiecte din alte materiale (textile cu destinație de cadou, de exemplu), recurgând astfel, în oricare din cazuri, la partenerii de afaceri obișnuiți menționați mai sus. În plus, se poate preconiza că „afacerile-satelit” ale industriei din Uniune vor beneficia de pe urma instituirii măsurilor. Pe de altă parte, ancheta nu a putut concluziona că va surveni o criză de produse dacă importurile din China ar concura la prețuri care nu au făcut obiectul unui dumping. Măsurile sunt concepute și preconizate să creeze condiții de concurență echitabile pentru toți furnizorii de articole de masă și de bucătărie din ceramică - nu să limiteze în mod necorespunzător importurile din țara în cauză. În ceea ce privește creșterea menționată a concurenței tarifare, aceasta ar putea fi considerată și un efect pozitiv, de exemplu de către instituțiile care de obicei întâmpină probleme legate de buget, precum stabilimentele de îngrijire.
(214)
Asociația suedeză a considerat că măsurile vor avea un impact economic negativ asupra sectoarelor de vânzare cu ridicata și cu amănuntul din Suedia. Aceasta a estimat o scădere cu 2-3 % a gradului de ocupare a forței de muncă (mai mult în cazul tinerilor) și de 20 % a importurilor. Cu toate acestea, impactul menționat pare a fi supraevaluat. În această privință trebuie remarcat că niciunul dintre importatorii care sunt în același timp și comercianți cu amănuntul și care și-au adus contribuția la anchetă nu a indicat că va exclude întregul produs din gama sa de produse în cazul în care s-ar institui taxe antidumping. Previziunile unuia dintre ei legate de ocuparea forței de muncă în cazul instituirii măsurilor sunt practic aceleași ca în cazul în care nu s-ar institui măsuri.
(215)
CCCLA a semnalat un studiu danez conform căruia, pentru fiecare euro obținut de producătorii din Uniune din protecția comercială, întreprinderile utilizatoare din Uniune trebuie să plătească până la de 60 de ori mai mult. Cu toate acestea, afirmația respectivă este foarte generală, nu este legată în mod specific de prezenta anchetă, iar în această anchetă nu există dovezi care să arate că acesta ar fi, într-adevăr, impactul.
(216)
Un furnizor de acțiuni speciale de promovare a comercianților cu amănuntul, care deservește marii comercianți din întreaga lume, a declarat că activitatea sa necesită cantități mari pe perioade scurte pentru promoții comerciale care se derulează pe parcursul a câteva luni. Potrivit acestei părți, care își procură aproximativ două treimi din produse din Asia, în special din China, o taxă semnificativă i-ar distruge capacitatea de a vinde la prețuri promoționale în viitor. Trebuie recunoscut faptul că taxele antidumping pot afecta negativ acest tip de afacere. Totuși, scopul taxelor nu este acela de a exclude marfa originară din China de pe piață. În plus, în ultimii trei ani, producătorii din Uniune au acoperit 33 % din ceea ce partea respectivă numește cerere volatilă.
(217)
Prin urmare, în această etapă provizorie, se concluzionează că avantajele care s-ar obține prin împiedicarea prejudicierii pentru restul anchetei prin instituirea de măsuri provizorii la importurile din produsul în cauză nu pot fi contrabalansate de eventualul efect negativ asupra unor alte sectoare economice.
5. Interesul consumatorilor (gospodării)
(218)
Nu s-au primit contribuții din partea niciunui reprezentant direct al intereselor cumpărătorilor finali, precum asociațiile consumatorilor.
(219)
Cu toate acestea, având în vedere datele disponibile pentru publicul larg, conform celor menționate în considerentul (202) de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că măsurile la nivelul de taxă propus vor fi integrate în lanțul de aprovizionare și, prin urmare, nu vor determina creșteri de preț pentru consumatori la nivelul comercializării cu amănuntul.
(220)
Potrivit CCCLA și mai multor părți care reprezintă interesele importatorilor și ale comercianților cu amănuntul, dacă se vor institui măsuri antidumping, consumatorii din UE vor avea cel mai mult de suferit. În Uniune, consumatorii cu venituri mici ar reprezenta proporția cea mai mare în rândul consumatorilor și tot ei s-ar confrunta cu o ofertă mai limitată, la prețuri mai mari și fără vreo valoare adăugată, exact într-o perioadă când economia UE este fragilă. S-a susținut că acest produs are limite de preț psihologice dincolo de care consumatorii nu ar mai cumpăra. Anumite tipuri ale produsului ar dispărea de pe piață sau ar fi înlocuite de alte materiale precum plasticul, melamina, metalul sau lemnul. În general, aceste opțiuni ar reprezenta produse mai puțin sănătoase pentru mediul înconjurător. De asemenea, s-a mai susținut că oferta ar fi limitată și deoarece importurile corespunzătoare unui procent de peste 60 % din cerere ar fi eliminate de pe piața Uniunii, lipsa ofertei determinând și o creștere a prețurilor. Pe aceeași linie, unele părți au susținut că clienții își fac cumpărăturile în imediata vecinătate, dar că producătorii din Uniune nu sunt capabili și nici dispuși să ofere produse cu costuri mici centrelor de aprovizionare locale. Faptul că producătorii germani pot oferi volume standard mai mari la un preț mai mic nu va satisface piața Uniunii, care are nevoie de varietate pentru a răspunde schimbărilor din modă și tendințelor. Unele contribuții au subliniat faptul că, dacă importurile din China vor rămâne în continuare pe piața Uniunii, volumele vor fi probabil substanțial mai mici, iar prețurile semnificativ mai mari, din cauza salariilor mai mari din China și a taxelor suplimentare. De asemenea, s-a mai susținut că, dacă produsul nu este accesibil ca preț, noile generații nu vor dezvolta o cultură pentru acest produs.
(221)
În ceea ce privește argumentele referitoare la limitarea ofertei, se remarcă faptul că ancheta a arătat că industria din Uniune oferă o gamă foarte largă de produse care se adresează unor segmente de piață și canale de distribuție diverse. Se preconizează că măsurile vor ajuta industria din Uniune să își valorifice întregul potențial și să îmbogățească și mai mult piața cu produsele sale. În plus, niciunul dintre importatorii care sunt în același timp și comercianți cu amănuntul nu a indicat faptul că ar putea lua în considerare eliminarea totală a produsului respectiv din gama sa de produse în cazul în care s-ar institui taxe antidumping.
(222)
În ceea ce privește argumentele referitoare la creșterea prețurilor, ancheta vizează crearea condițiilor pentru o concurență echitabilă și nu excluderea mărfurilor din China de pe piața Uniunii. Nu se pot stabili în mod obiectiv limite de preț dincolo de care consumatorii nu ar mai fi dispuși să cumpere acest tip de produs. În plus, dat fiind faptul că importatorii sunt adesea obligați să respecte listele de prețuri timp de cel puțin un an, per ansamblu nu este de așteptat ca aceștia să poată transfera clienților creșterile de preț într-un termen scurt. Mai important decât atât, dat fiind nivelul măsurilor și diferența semnificativă dintre prețul de import și prețul de revânzare, este puțin probabil ca utilizatorii și consumatorii să fie nevoiți să plătească prețuri substanțial mai mari - taxa este calculată pe baza prețului de import CIF, iar prețul de comercializare cu amănuntul este un multiplu al prețului de import. Astfel, cel mai probabil este ca taxa să fie preluată de lanțul de aprovizionare de la importator la consumatorul final. În cazul în care se vor produce totuși creșteri de prețuri, acestea vor fi mici și nu vor afecta opțiunile consumatorului. Nu este de așteptat ca măsurile antidumping să descurajeze cumpărarea de articole de masă și de bucătărie din ceramică de către noile generații. În plus, se remarcă faptul că ancheta a arătat că industria din Uniune poate oferi prețuri competitive.
(223)
Nu s-a putut concluziona nici că măsurile vor avea un impact semnificativ asupra materialelor folosite la producerea articolelor de masă și de bucătărie. Tipul de material nu este întotdeauna factorul hotărâtor în alegerea un obiect ceramic cu destinație de cadou, de exemplu. Cu toate acestea, este clar că nu întotdeauna materialele pot fi interschimbabile: de exemplu, legislația Uniunii privind materialele care intră în contact cu alimentele impune anumite cerințe pentru aceste materiale. Trebuie precizat și faptul că un importator cu tradiție, care este și comerciant cu amănuntul, consideră că oamenii vor prefera în continuare să mănânce din farfurii de ceramică decât din farfurii confecționate din alte tipuri de materiale -, prin urmare și-a conceput planurile de extindere în consecință.
(224)
Argumentele referitoare la problemele de aprovizionare nu pot fi acceptate deoarece, pe de o parte, crearea unor condiții de concurență echitabile, cu prețuri corecte, nu este echivalentă cu eliminarea completă a importurilor din China. Dimpotrivă, se preconizează că toți actorii din lume vor beneficia de o situație comercială mai echitabilă. Pe de altă parte, după cum s-a constatat, faptul că industria din Uniune poate acoperi o treime din consumul total al Uniunii nu contravine necesității ca importurile din China să intre pe piața Uniunii la prețuri care nu au făcut obiectul unui dumping. Atât rezultatele la export ale industriei din Uniune, cât și faptul că nu s-a lucrat la întreaga capacitate în perioada examinată sugerează că producătorii din Uniune ar putea, într-adevăr, să vândă mai mult pe piața Uniunii dacă s-ar elimina importurile care fac obiectul unui dumping. Nu în ultimul rând, China nu reprezintă singura sursă a importurilor în Uniune.
(225)
Un studiu danez menționat de CCCLA, dar și o lucrare de cercetare suedeză menționată de o asociație suedeză sugerează că măsurile antidumping în general au un impact costisitor asupra consumatorilor. Totuși, aceste afirmații sunt foarte generale, nu sunt legate în mod specific de prezenta anchetă, iar în această anchetă nu există dovezi care să arate că acesta ar fi, într-adevăr, impactul.
(226)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea măsurilor nu va avea, în ansamblu, un impact semnificativ asupra consumatorilor de genul gospodăriilor.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(227)
Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive întemeiate împotriva instituirii de măsuri provizorii la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică originare din China.
(228)
Această concluzie nu poate fi contrabalansată de considerațiile formulate de câteva dintre părți, și anume că taxele antidumping în general reprezintă o compensare a eforturilor lor de transferare a unora dintre valorile Uniunii în țări nemembre ale Uniunii, de exemplu îmbunătățirea standardelor sociale ale furnizorilor, programele de eliminare a muncii copiilor sau cele de dezvoltare generală și a mediului. Aceste aspecte nu pot submina obiectivul realizării unor schimburi comerciale deschise și echitabile prin protejarea producției Uniunii în fața denaturărilor comerciale internaționale precum dumpingul, prin aplicarea unor instrumente de protecție comercială în conformitate cu legislația UE și normele OMC.
(229)
Totuși, această evaluare preliminară poate avea nevoie de o analiză suplimentară atentă, în urma observațiilor părților interesate.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(230)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(231)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(232)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură trebuie să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, profit pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune. Conform explicațiilor din considerentul (135) de mai sus, o marjă de profit de 6 % din cifra de afaceri este privită temporar ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil.
(233)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin deducerea profitului efectiv din prețul franco fabrică și prin adăugarea la prețul de vânzare astfel calculat, corespunzător pragului de rentabilitate al industriei din Uniune, a marjei de profit de 6 % menționată anterior.
(234)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care a rezultat din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.
2. Măsuri provizorii
(235)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii la importurile originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.
(236)
Pe baza celor de mai sus s-au stabilit nivelurile taxei antidumping, în acest caz la nivelul marjei de dumping.
(237)
Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societățile respective, și anume de persoanele juridice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(238)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma schimbării denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (12) și să conțină toate informațiile relevante, în special privind orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și la export asociate, de exemplu, cu schimbarea denumirii sau cu modificarea entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(239)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(240)
O parte a solicitat ca, dacă se instituie măsuri, acestea să îmbrace forma unui preț minim. Partea respectivă a afirmat că taxele ad valorem ar afecta în mod special clienții care cumpără produse importate de calitate bună și/sau cu greutate mare. Totuși, ancheta a arătat că nicio altă formă de măsuri nu ar fi mai potrivită, ținând seama de gama de obiecte care intră în definiția produsului.
(241)
Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping și de prejudiciu stabilite și nivelurile taxei provizorii sunt următoarele:
Societate
Marjă de dumping
Marjă de prejudiciu
Nivelul taxei provizorii
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd și Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd și Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd și CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd și Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Toate celelalte societăți
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(242)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. Constatările privind instituirea de taxe făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de articole de masă și articole de bucătărie din ceramică, excluzând cuțitele ceramice, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 și ex 6912 00 90 (codurile TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 și 6912009010) și care provin din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societate
Taxă vamală
Cod adițional TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Societățile enumerate în Anexa I
26,6 %
B354
Toate celelalte societăți
58,8 %
B999
3. Aplicarea nivelurilor taxei antidumping provizorii specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
4. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
5. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 14 noiembrie 2012.