РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 513/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 юни 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република и за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2013 за въвеждане на регистрационен режим за вноса на тези стоки с произход или изпратени от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 и член 14, параграф 5 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 6 септември 2012 г. Европейската комисия („Комисията“) уведоми чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване на процедурата“), за откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Европейския съюз (Съюза) на кристални силициеви фотоволтаични модули и ключови компоненти (т.е. клетки и подложки) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „съответната държава“).
(2)
Разследването беше започнато вследствие на жалба, подадена на 25 юли 2012 г. от EU ProSun („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на Съюза на кристални силициеви фотоволтаични (ФВ) модули и ключови компоненти. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
2. Регистрационен режим
(3)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 1 март 2013 г. Комисията прие Регламент (ЕС) № 182/2013 (3) за въвеждане на регистрационен режим за вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от Китайската народна република, като режимът беше въведен от 6 март 2013 г.
3. Засегнати от процедурата страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на разследването жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, органите на КНР и известните вносители. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати, тъй като САЩ бяха разглеждани като възможна държава аналог.
(5)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в съответната държава, несвързани вносители и производители от Съюза с отношение към разследването, и за да може да приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е решила да ограничи производителите износители в съответната държава, несвързаните вносители и производителите от Съюза, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Всички известни производители от Съюза и известни сдружения на производители бяха информирани за подбора за временната извадка от производители от Съюза. Тя се състоеше от девет производители от Съюза, избрани от около 220 производители от Съюза, за които беше известно преди започването на разследването, че произвеждат сходния продукт (вж. съображение 26 по-долу), избрани въз основа на най-големия представителен обем на производство, като бяха отчетени обемът на продажбите и географското местоположение, за които беше обосновано да се счита, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Беше направено необходимото извадката да включва вертикално интегрирани и неинтегрирани производители от Съюза. Освен това заинтересованите страни бяха приканени да представят становищата си по отношение на временната извадка. Няколко заинтересовани страни изказаха мнения относно временната извадка, а една страна поиска изслушване от страна на служителя по изслушванията.
(8)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха следните възражения във връзка с временната извадка от производители от Съюза:
i)
някои страни изтъкнаха съображението, че информацията, обозначена като „Limited“ и представена относно временната извадка, е била недостатъчна и не им е дала възможност да изразят обосновано мнение за предложената извадка. По-конкретно те изказаха критика, че самоличността на производителите от Съюза е останала поверителна информация, и поискаха да бъдат оповестени държавите членки, където са разположени включените в извадката производители от Съюза, делът на производството на включените в извадката производители от Съюза спрямо общия обем на производството на ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини и процентите, които представляват производството и продажбите на включените в извадката дружества (поотделно и като цяло за извадката);
ii)
методът, използван за подбора за извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три отделни етапа“, а именно подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадка. Поради това беше изказано мнението, че не е ясно дали промишлеността на Съюза вече е била определена към момента на подбора за извадката, а оттам и дали извадката може да се счита за представителна. Като не е била определена промишлеността на Съюза на етапа на изготвяне на извадката, заинтересованите страни не са могли да проверят дали временната извадка е била представителна и следователно дали на базата на извадката може да се оцени точно състоянието на промишлеността на Съюза през разследвания период, дефиниран в съображение 19 по-долу. Освен това беше изтъкнато, че не е било удачно да се изготвя временна извадка на базата на отговорите на производителите от Съюза, що се отнася до разглеждането на подкрепата за започване на разследването;
iii)
беше изказано мнението, че временната извадка е била подбрана само въз основа на дружествата, които са изразили подкрепата си за настоящото разследване;
iv)
една страна изтъкна, че тъй като във временната извадка са включени вертикално интегрирани дружества, обемът на производството на полупроводникови пластини и елементи може да е отчетен два или три пъти, което поражда съмнения относно цялостната представителност на извадката. За вертикално интегрираните производители беше поискано да се отчита само обемът на производство на модули, а не обемът на производство на елементи и полупроводникови пластини;
v)
същата страна изтъкна, че данните, на чиято база е извършен подборът за извадката, са най-малкото отчасти ненадеждни, което може да се отрази върху представителността на цялата временна извадка;
vi)
една страна представи списък, в който според нея са били включени около 150 други производители от Съюза на сходния продукт, като тази страна изтъкна, че те е трябвало да бъдат взети предвид с оглед на подбора за извадката от производители от Съюза.
(9)
Изтъкнатите от страните аргументи бяха разгледани и срещу тях могат да се отбележат следните съображения:
i)
производителите от Съюза поискаха имената им да не се оповестяват поради заплахата от ответни мерки. Несъмнено имаше реални заплахи да се навреди на бизнеса на производителите от Съюза както в Съюза, така и извън него. Комисията счете тези искания за достатъчно обосновани и те бяха уважени. Ако се оповести местоположението или делът на производството или продажбите на отделните производители от Съюза, включени в извадката, лесно може да се установи самоличността на съответния производител, ето защо възраженията по този въпрос трябваше да бъдат отхвърлени;
ii)
Комисията „е разграничила“ определянето на подкрепата за започване на разследването, определянето на промишлеността на Съюза и подбора за временната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били взети поотделно решения за всеки един от тях. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза във връзка с разглеждане на подкрепата за започване на разследването, е оказало отражение върху представителността на извадката. Нещо повече, при започване на процедурата промишлеността на Съюза е била временно определена. За временно установяване на общото производство на Съюза през разследвания период (дефиниран по-долу в съображение 19) беше използвана цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите от Съюза и другите страни преди започване на разследването;
iii)
всички производители от Съюза, които отговориха на въпросите във връзка с подкрепата за започването на разследването, бяха взети предвид при подбора за извадката, независимо дали подкрепяха, възразяваха или не изказаха мнение относно разследването. Поради тази причина възражението беше отхвърлено;
iv)
въпросът за двойното/тройното отчитане беше разгледан при подбора за временната извадка. Оказа се, че ако се изключат производството и продажбите на полупроводникови пластини и елементи на вертикално интегрираните производители от Съюза, няма да се отчете делът на производство на полупроводниковите пластини и елементите, продавани на свободния пазар. Ето защо беше счетено, че изключването на продажбите на полупроводниковите пластини и елементите от общия обем на производството няма непременно да доведе до по-представителна извадка. Освен това представителността на извадката беше установена не само въз основа на обема на производството, но и въз основа на географското местоположение и балансираното представяне на вертикално интегрираните и неинтегрираните производители. Относителната представителност на обема на производството беше изчислена за всеки вид на сходния продукт. На тази база беше счетено, че методологията за подбор за временната извадка е обоснована и ето защо като цяло извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза за разследвания продукт. По тази причина възражението беше отхвърлено;
v)
що се отнася до надеждността на данните, извадката беше подбрана въз основа на информацията, налична към момента на изготвяне на извадката, съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент. Относно надеждността на данните, използвани във връзка с подкрепата за започване на разследването, не бяха установени факти, които да доказват, че данните, събрани преди започването, са били със значителни грешки. Ето защо може обосновано да се предположи, че базата, на която е извършен подборът за временната извадка, е достатъчно надеждна. По тази причина възражението беше отхвърлено;
vi)
относно списъка от около 150 други производители от Съюза трябва да се отбележи, че тази информация беше представена след изтичане на срока, определен за заинтересованите страни, за да изразят мнение във връзка с подбора за временната извадка, и за производителите от Съюза, за да заявят интереса си и да поискат да бъдат включени в извадката. Освен това около 30 от производителите от Съюза в списъка са били в действителност известни на Комисията към момента на подбора за извадката. Наред с това всички производители от Съюза, които заявиха интереса си след публикуване на известието за започване на процедурата, бяха разгледани при подбора за извадката. Поради това представителността на извадката не е била засегната. Ето защо това възражение беше отхвърлено.
(10)
След получаване на коментарите съставът на извадката беше преразгледан поради индикациите, че едно от включените в нея дружества няма да съдейства изцяло. За да се запази представителността на извадката, беше избран друг производител от Съюза. Така тази преразгледана извадка се състоеше от десет дружества, избрани въз основа на най-големия представителен обем за всяко ниво на производство, като се взеха предвид обемът на продажбите на пазара на ЕС и географското местоположение, за които можеше обосновано да се предполага, че могат да се разследват в рамките на наличното време. Вследствие на това преразгледаната извадка от производители от Съюза обхващаше (като процент от общото производство на Съюза) между 18 % и 21 % за модулите, между 17 % и 24 % за елементите и между 28 % и 35 % за полупроводниковите пластини и включваше вертикално интегрирани и неинтегрирани производители. Предвид на това, че точният процент би дал възможност за изчисляване на обема на производството на горепосочения друг производител от Съюза и по този начин би могла да се установи самоличността му, не могат да бъдат оповестени точни данни.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(11)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители, в известието за започване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу.
(12)
От около 250 несвързани вносители, посочени от жалбоподателя, с които се свърза Комисията, трийсет и шест страни отговориха на формуляра за извадката, приложен към известието за започване на процедурата: трийсет и пет - за модулите, една страна - за елементите, докато за полупроводниковите пластини нямаше отговори. В съответствие с член 17 от основния регламент подборът за извадката беше извършен така, че да се обхване най-големият представителен обем внос, за който е обосновано да се счита, че може да се разследва в рамките на наличното време. На тази основа Комисията изготви извадка от трима несвързани вносители за модулите и от един за елементите. След получените коментари Комисията реши да включи в извадката още един несвързан вносител за модулите. Това дружество заяви интереса си и изтъкна, че мащабът на дейностите му обосновава включването му в извадката. Представените от това дружество данни бяха отново разгледани и стана ясно, че е допусната техническа грешка по отношение на обема на вноса, съобщен от този вносител. Поради тази причина дружеството беше включено в извадката от несвързани вносители. Освен това две дружества, които бяха първоначално включени в извадката, не отговориха на въпросниците и бяха счетени за несъдействащи при разследването и изключени от извадката от несвързани вносители. Ето защо извадката от несвързани вносители се състоеше от двама вносители (за модулите) и един вносител (за елементите), представляващи около 2-5 % от общия внос от съответната държава. След получаване на отговорите на въпросниците обаче стана ясно, че основната дейност на двама от тримата вносители е била всъщност свързана със слънчеви инсталации, а не с търговия с разглеждания продукт. При разследването се установи, че по-голямата част от вноса на разглеждания продукт в Съюза е извършван чрез дружества, свързани с производители износители в КНР, или чрез дружества за монтаж или разработване на проекти. При тези обстоятелства извадката временно се счете за представителна. В хода на последващото разследване Комисията обаче ще се свърже с още съдействащи несвързани вносители, за да провери дали те могат да се считат за вносители и за да разгледа възможността за увеличение на размера на извадката.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така, да извърши подбор за нея, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информация за дейностите си, свързани с разследвания продукт през разследвания период, както е определен в съображение 19 по-долу. Също така бяха проведени консултации с органите на съответната държава.
(14)
135 китайски производители износители (често групи от няколко дружества) заявиха интереса си при изготвяне на извадката. Съдействащите дружества са осъществили износ, възлизащ на 80 % от общата стойност на китайския износ. Избраната извадка от седем групи дружества се състои от тримата съдействащи производители износители с най-големия обем на износ на модули, двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на елементи и двамата съдействащи износители с най-големия обем на износ на полупроводникови пластини.
г) Отговори на въпросниците и проверки
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката китайски производители износители, на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители и на оператори нагоре и надолу по веригата и техните сдружения, които заявиха интереса си в сроковете по известието за започване на процедурата. Също така Комисията установи връзка с представително сдружение на потребителите.
(16)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички включени в извадката китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от трима включени в извадката вносители от Съюза и от двайсет и един оператори нагоре и надолу по веригата, както и от три от техните сдружения.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества (групи дружества):
а)
производители от Съюза:
-
извършени бяха проверки на място в обектите на десет включени в извадката производители от Съюза;
б)
производители износители в КНР:
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, КНР,
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, КНР,
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, КНР,
-
JingAo Group, КНР,
-
Jinzhou Yangguang Energy, КНР,
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, КНР,
-
Yingli Green Energy Holding Company, КНР;
в)
свързани вносители в Съюза:
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Мюнхен, Германия,
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Италия,
-
Delta Energy Systems S.r.l., Рим, Италия,
-
Sunways AG, Констанц, Германия,
-
JA Solar GmbH, Мюнхен, Германия;
г)
свързани търговци/вносители извън Съюза:
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Тайван,
-
JA Solar Hong Kong Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Wealthy Rise International Ltd, специален административен район Хонконг,
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Швейцария,
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Швейцария;
д)
невързан вносител в Съюза:
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Германия;
е)
оператори нагоре по веригата:
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Германия,
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Германия;
ж)
оператори надолу по веригата:
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Германия,
-
ValSolar SL, Badajoz, Испания;
з)
сдружения:
-
EPIA, Брюксел, Белгия.
(18)
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители в КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, беше извършена проверка на място в следните дружества, за да се установи нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Индия,
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Индия.
4. Разследван период и разглеждан период
(19)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период“ или съкратено „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 2009 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са кристални силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, с произход или изпратени от Китайската народна република. Елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm. Понастоящем този продукт е класиран в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 („разглежданият продукт“).
(21)
Следните продуктови видове са изключени от обхвата на определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни ФВ продукти;
-
кристални силициеви ФВ продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения ФВ елемент (или елементи) от кристален силиций.
(22)
ФВ модули, елементи и полупроводникови пластини преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия. Преобразуването се извършва от елементи, които поемат светлината и я преобразуват в електрическа енергия чрез кристален силиций.
(23)
Полупроводниковите пластини са първият етап от производствения процес. Те са изработени от кристален силиций и са ключов компонент за производството на елементи.
(24)
Първо кристалният силиций трябва да се стопи, за да се получат слитъци от кристален силиций, които се режат на полупроводникови пластини. Полупроводниковите пластини се подлагат на поредица от високотехнологични обработки, за да се създадат работещи слънчеви елементи, които са вторият етап от производствения процес. Те имат p-n преход, за да събират и предават електрическата енергия, която е произведена от елемента.
(25)
Модулите са третият етап от производствения процес. За да се сглобят модулите, елементите се запояват заедно с телове с правоъгълно сечение или метални ивици, за да се получи поредица от елементи. Те се пресоват между листове. За горната част се използва най-вече стъкло, а за долната част - полимерен опорен лист. Обикновено рамките се изработват, за да е възможно монтирането на място (например на покриви). Модулът може да има преобразувател.
2. Сходен продукт
(26)
При разследването се установи, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия (държавата аналог за целите на определянето на нормалната стойност), и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и едни и същи основни крайни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
i) Физически, химически и технически характеристики и крайни приложения
(27)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че разследването не може да обхване три продукта с различни физически, химически и технически характеристики и поради това модулите, елементите и полупроводниковите пластини следва да са обект на три отделни разследвания. Освен това те изказаха мнението, че е неясно дали разследването обхваща само един продукт или три отделни продукта и поради това те не са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си. Беше поискано също така да се изключат от разследването полупроводниковите пластини, в случай че не се изключат монокристалните полупроводникови пластини (вж. съображения 42-44 по долу).
(28)
Производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес с отделни производствени етапи. Модулите, елементите и полупроводниковите пластини заедно определят характеристиките на крайния продукт (т.е. модулите). При разследването се установи, че производството на полупроводникови пластини и елементи е пряко и изключително предназначено за производство на модули; модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви физически, химически и технически характеристики (определени от използваната суровина) и едни и същи основни крайни приложения, т.е. те се продават за вграждане във ФВ слънчеви системи. Характеристиките на модулите са пряко свързани с тези на полупроводниковите пластини и елементите.
(29)
В известието за започване на разследването беше посочено ясно, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини са разследваният продукт. Следователно заинтересованите страни са разполагали с пълната възможност да защитят интересите си въз основа на определението на разглеждания продукт. Поради тези съображения твърденията бяха отхвърлени.
ii) Различна номенклатура
(30)
Беше изтъкнато също така, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за един и същ продукт, тъй като имат няколко различни нива, а именно кодове по КН от осем цифри, подпозиция от шест цифри, позиция от четири цифри от ХС и глави от две цифри, както и че се намират в различни раздели на номенклатурата на ХС. Сам по себе си този аргумент не е релевантен за определяне на обхвата на продукта при антидъмпингово разследване, което се основава на физическите характеристики на разглеждания продукт.
iii) Добавена стойност на елементите
(31)
Няколко страни изтъкнаха, че добавената стойност в процеса на преобразуване на елементите съставлява най-големият дял от стойността на модула и поради това елементите трябва да се разглеждат като отделен продукт.
(32)
При разследването се установи, че производството на елементи е най-сложната част в производствения процес от технологична гледна точка. Същевременно се установи също така, че трите производствени етапа са свързани помежду си и добавената стойност не е съсредоточена в отделен етап от производствения процес, а произтича от целия производствен процес. Поради тези съображения твърдението беше отхвърлено.
iv) Отделни пазари
(33)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат отделни пазари и поради това те следва да се разглеждат като отделни продукти, като това се подкрепя и от факта, че голям брой производители не са вертикално интегрирани.
(34)
Модулите, елементите и полупроводниковите пластини не могат да се считат за отделни продукти, чиито цени варират само в зависимост от пазарни фактори. Факт е, че техните цени са силно взаимосвързани и зависят от цената на полисилиция. Също така, както е разяснено по-горе в съображения 23-25, разглежданият продукт се произвежда в рамките на един производствен процес с отделни етапи. Фактът, че някои производители не са вертикално интегрирани, се дължи само на бизнес решения и икономии от мащаба и не променя това заключение. Поради посочените съображения този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
v) Крайни приложения и взаимозаменяемост
(35)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини трябва да се разглеждат като различни продукти, тъй като те имат различни крайни приложения и не са взаимозаменяеми.
(36)
Както е посочено по-горе, при разследването се установи, че производството на модули, елементи и полупроводникови пластини е един производствен процес и поради това въпросът за взаимозаменяемостта между отделните етапи на този един и същ производствен процес не е релевантен. Освен това модулите, елементите и полупроводниковите пластини имат еднакви крайни приложения, а именно преобразуват слънчевата светлина в електрическа енергия, и поради тази причина не могат да се използват за други приложения.
vi) Дистрибуторски канали
(37)
Една заинтересована страна изтъкна, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини нямат еднакви дистрибуторски канали и поради това не следва да се разглеждат като един и същ продукт. При разследването се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини могат да се разпространяват в рамките на различни или сходни дистрибуторски канали. Основните критерии за определяне на един продукт обаче са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различните дистрибуторски канали не могат да се считат за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
vii) Възприемане от страна на потребителите
(38)
Беше изтъкнато, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини се различават значително от гледна точка на възприемането от страна потребителите, и ето защо те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(39)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина различното възприемане от страна на потребителите не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
viii) Тънкослойни продукти
(40)
Една заинтересована страна изтъкна, че тънкослойните ФВ продукти следва да се включат в определението на разглеждания продукт, като тя изказа твърдението, че те имат еднакви физически, химически и технически характеристики и едни и същи крайни приложения.
(41)
Тънкослойните ФВ продукти са изрично изключени от определението на продукта (вж. съображение 21 по-горе). Несъмнено те имат различни физически, химически и технически характеристики в сравнение с разглеждания продукт. Те се произвеждат при различен производствен процес и то не от кристален силиций, който е основната суровина за производството на модули, елементи и полупроводникови пластини. Тънкослойните ФВ продукти имат по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност, поради което не са подходящи за същите видове приложения, като тези на разглеждания продукт. Поради посочените съображения тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
ix) Изключване на монокристалните полупроводникови пластини
(42)
Една заинтересована страна изтъкна, че монокристалните полупроводникови пластини следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, тъй като имат различни физически, химически и технически характеристики от тези на поликристалните полупроводникови пластини. Беше изтъкнато, че те имат разлики в кристалната структура, формата и външния вид. Освен това беше изказано мнението, че няма производство в Съюза на монокристални полупроводникови пластини.
(43)
При разследването се установи, че монокристалните полупроводникови пластини са с по-високо качество от поликристалните полупроводникови пластини, въпреки че са резултат от сходни производствени процеси, като се използва еднаква основна суровина (полисилиций). Ето защо се стигна до заключението, че монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики.
(44)
При разследването се установи, че основните крайни приложения са едни и същи, тъй като монокристалните и поликристалните полупроводникови пластини са изключително предназначени за производството на слънчеви елементи (съответно монокристални и поликристални) и от тях се произвеждат слънчеви модули (съответно монокристални и поликристални). Няма съществени разлики между двата вида полупроводникови пластини и те са взаимозаменяеми, като и двата вида могат да се използват за производство на елементи. Освен това, що се отнася до твърдението, че няма производство на монокристални полупроводникови пластини в Съюза, при разследването се установи, че и двата вида полупроводникови пластини се произвеждат в Съюза. Поради посочените съображения този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
х) Полуготови продукти
(45)
Освен това беше изтъкнато, че полупроводниковите пластини и елементите следва да се считат за два полуготови захранващи продукта, докато модулите са крайните продукти, поради което те не следва да се разглеждат като един и същ продукт.
(46)
Както е посочено по-горе, основните критерии за определяне на един продукт са еднаквите физически, химически и технически характеристики и крайни приложения. С оглед на съображения 27-29 по-горе се стигна до заключението, че по тази причина разликата между полуготовите и готовите продукти не може да се счита за определящ фактор. Ето защо този аргумент следва да бъде отхвърлен.
xi) Зарядни устройства с използване на слънчева енергия
(47)
Една заинтересована страна поиска изключването на слънчевите панели, изключително предназначени за зареждане на батерии от 12 V, поради това, че те имат различно крайно приложение от това на модулите за свързване към електрическата мрежа, тъй като те генерират много по-ниско напрежение и поради това не са подходящи за свързване към електрическата мрежа.
(48)
Според известието за започване на процедурата зарядните устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии, са изключени от обхвата на разследвания продукт. Модулите от повече от шест елемента, предназначени само за зареждане на батерии, имат еднакви основни характеристики и качества като тези на модулите за свързване към електрическата мрежа. Те използват напрежение на отворена верига, което е по-ниско от това, което се използва в модулите за свързване към електрическата мрежа. Въпреки тази разлика при разследването се установи, че този вид модули може да се свърже към електрическата мрежа. По-ниското напрежение може лесно да се компенсира с увеличение на размера и/или броя на елементите. Ето защо модулите, предназначени за зареждане на батерии и състоящи се от повече от шест елемента, са в обхвата на определението на разглеждания продукт.
xii) Заключение
(49)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че кристалните силициеви ФВ модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристални силициеви ФВ модули или панели, описани по-горе, представляват един и същ продукт. Въпреки това Комисията допълнително ще разгледа въпроса дали модулите, елементите и полупроводниковите пластини съставляват един, два или три отделни продукта. Тя приканва всички заинтересовани страни да представят мненията си по този въпрос, като вземат предвид временното заключение, което направи на този етап Комисията. При всяко положение, дори ако в крайна сметка се установи, че те представляват два или три отделни продукта, настоящото разследване ще обхване всички тези отделни продукти и окончателните мерки ще бъдат наложени върху модулите, елементите и полупроводниковите елементи независимо от въпроса дали са един или няколко продукта.
В. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(50)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания във връзка с внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1-6 за производителите, за които е било установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(51)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; както и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(52)
В настоящото разследване всички включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра на заявление за ТДПИ в определените срокове.
(53)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в обектите на съответните дружества.
(54)
При проверката беше установено, че всички седем производители износители (групи дружества), подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията по критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(55)
Всичките седем групи дружества са се ползвали от преференциален данъчен режим (преференциални данъчни режими) и са получавали безвъзмездни средства и съответно не успяха да докажат, че дейностите им не са засегнати от значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и поради това не отговориха на изискванията по критерий 3 при оценката за ТДПИ.
(56)
Шест групи дружества не успяха да докажат, че сметките им подлежат на независим одит съгласно международните счетоводни стандарти, и ето защо те не отговориха на изискванията по критерий 2 при оценката за ТДПИ.
(57)
Една група дружества не успя да докаже, че всичките ѝ дружества подлежат на разпоредбите на законодателството относно несъстоятелността, и не отговори на изискванията по критерий 4 при оценката за ТДПИ.
(58)
Освен това три групи дружества не можаха да докажат, че не са обект на значителна намеса от страна на държавата, и не отговориха на изискванията по критерий 1 при оценката за ТДПИ.
(59)
След оповестяване на заключенията от оценката за ТДПИ бяха получени мнения от всички включени в извадката дружества.
(60)
Две групи дружества представиха възражения във връзка с процедурата и заявиха, че определянето на ТДПИ е извършено след изчитане на тримесечния срок по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и че поради това разследването следва незабавно да се прекрати. В подкрепа на твърдението те посочиха решенията на Съда по делата Brosmann (4) и Aokang (5), които бяха свързани с вноса на обувки.
(61)
Първо, трябва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang не са подходящи за оценка на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до случаи, при които въобще не са били извършени оценки за ТДПИ.
(62)
Освен това делата Вrosmann и Aokang не са от значение за оценката на законосъобразността на настоящото разследване с оглед на факта, че основният регламент междувременно беше изменен. В член 2, параграф 7 от основния регламент, както е изменен, се предвижда, че Комисията определя ТДПИ само по отношение на дружества, които са включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, като определянето се извършва в рамките на седем месеца и при всяко положение - не по-късно от осем месеца след започване на разследването. Този изменен член се прилага за всички нови и текущи разследвания от 15 декември 2012 г., т.е. включително и за настоящото разследване.
(63)
Във всеки случай трябва да се съблюдава тълкуването на установената съдебна практика, според което няма per se нарушение на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен.
(64)
Основните коментари по същество, които бяха получени, касаеха преференциалния данъчен режим и безвъзмездните средства. Износителите не оспорваха установените факти, а поставяха под съмнение значението им с оглед на изпълнението на критерий 3 за ТДПИ. По-конкретно те изтъкнаха, че предоставените от държавата предимства не представляват значителна част от оборотите на съответните дружества.
(65)
В тази връзка трябва да се отбележи, че система на данъците върху доходите, която третира благоприятно определени дружества, счетени за стратегически от правителството, със сигурност не е характерна за една пазарна икономика. Такава система все още е значително повлияна от държавното планиране. Също така се отбелязва, че нарушенията вследствие на намаленията на данъка върху доходите са значителни, тъй като те напълно променят размера на печалбата преди облагане с данъци, която дружеството трябва да реализира, за да е атрактивно за инвеститорите. Нарушенията са също така с траен характер и поради самото естество на получените през разследвания период предимства абсолютното им изражение не е от значение за оценката дали нарушението е „значително“. По-скоро оценката в това отношение трябва да се основава на цялостното въздействие на мярката върху финансовото и икономическото състояние на дружеството.
(66)
По отношение на критерий 2 три групи дружества изтъкнаха, че отговарят на съответните правила от международните счетоводни стандарти, тъй като техните американски консолидирани финансови отчети са били в пълно съответствие с тези стандарти. Някои дружества изтъкнаха също така, че като цяло финансовите им отчети отговарят на китайските счетоводни стандарти, които са считани от тях за равностойни на международните стандарти. Въпросът в случая обаче не е дали китайските счетоводни стандарти отговарят на международните счетоводни стандарти, а дали финансовите отчети съответстват на приложимите счетоводни стандарти. По-конкретно тези коментари не представиха отговор на факта, че по отношение на отделните финансови документи на съответните китайски дружества се установи, че няколко международни счетоводни стандарти (и съответстващите китайски счетоводни стандарти), включително за обезценката на материалните запаси и оповестяването на операции със свързани страни, са били нарушени.
(67)
По отношение на критерий 1, като се вземат предвид коментарите на страните и решението по дело C-337/09 P (6), се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от всички дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за всички включени в извадката износители остава без изменение, тъй като въпреки това те не отговарят на изискванията по критерии 2 и 3.
(68)
По отношение на критерий 4 групата дружества, посочена в съображение 57 по-горе, успя да докаже, че междувременно е било започнато производство по несъстоятелност срещу основното китайско дружество от групата. Ето защо се стигна до заключението, че този критерий е изпълнен от тази група дружества. Въпреки това цялостното определяне на ТДПИ за тази група дружества остава без изменение, тъй като групата не отговаря на изискванията по критерии 2 и 3.
(69)
В заключение за нито един от включените в извадката производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и/или 3 за ТДПИ. Поради това на никое от тези дружества не може да бъде предоставено ТДПИ.
1.2. Индивидуално разследване
(70)
Осемнайсет съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха включени в извадката, подадоха искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(71)
Предвид големия брой получени искания Комисията временно заключи, че индивидуалните разследвания биха затруднили необосновано разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Поради това временно беше решено да не се приеме никое от исканията за индивидуално разследване.
1.3. Държава аналог
(72)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(73)
В известието за започване на процедурата Комисията изрази намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог с оглед на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят мнението си в тази връзка.
(74)
Няколко износители и вносители представиха коментар за избора на държава аналог, като изтъкнаха, че САЩ не са подходяща държава аналог, основно поради факта, че пазарът на САЩ е бил защитен от китайския внос през част от РП чрез антидъмпингови и антисубсидийни мерки.
(75)
Заинтересованите страни предложиха Тайван, Индия и Южна Корея като по-удачен избор на държава аналог. Вследствие на тези мнения беше решено да се разшири анализът с оглед на определянето на подходяща държава аналог. Поради това беше осъществена връзка с всички основни производители на слънчеви панели. Беше установен контакт с общо 34 дружества в Индия, 9 в Япония, 15 в Малайзия, 2 в Мексико, 34 в Корея, 9 в Сингапур, 43 в Тайван и 21 в САЩ.
(76)
Отговори бяха получени от две дружества в Индия, две в Тайван и две в САЩ. Тъй като дружествата в Тайван почти изключително са произвеждали ФВ елементи, а китайският износ е основно на модули, и тъй като САЩ бяха счетени за неподходящ избор на държава аналог предвид на получените коментари, временно беше решено да се използва Индия като държава аналог. Следва да се отбележи, че Комисията може отново да разгледа този въпрос, ако при по-нататъшното разследване се установи, че модулите, елементите и полупроводниковите пластини представляват два или три различни продукта. По-конкретно, тъй като Индия не произвежда полупроводникови пластини, може да бъде избрана друга държава аналог за тях.
(77)
Един индийски производител представи непълни отговори. Поради това представената от това дружество информация не можеше да се използва за определяне на нормалната стойност. Въпреки това информацията, изпратена от това дружество, след като беше проверена, можеше да се използва за потвърждение на това, че информацията от изцяло съдействащия производител от държавата аналог е била несъмнено представителна за индийския пазар.
1.4. Нормална стойност
(78)
Тъй като на нито един от включените в извадката китайски износители не беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като се използва Индия за трета държава аналог с пазарна икономика.
(79)
На първо място, бяха установени продуктовите видове, продавани на вътрешния пазар от страна на производителя от държавата аналог, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(80)
След това, по отношение на производителя от държавата аналог, Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това беше направено, като за всеки продуктов вид се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(81)
Когато обемът на продажбите на даден продуктов вид, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния продуктов вид и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на този вид, реализирани на вътрешния пазар през РП.
(82)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден продуктов вид са съставлявали 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(83)
Когато всички продуктови видове са били продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(84)
За продуктовите видове, чиито продажби не са извършени при обичайни търговски условия, както и за продуктовите видове, които не са били продавани на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(85)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения напълно съдействащ производител от държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към средните производствени разходи на същия производител през разследвания период. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да се използват за преценка на това, дали продажбите са били извършени при обичайни търговски условия, и при конструиране на нормалните стойности.
(86)
За слънчевите полупроводникови пластини нормалната стойност не можеше да се установи чрез използване на методологията, описана в съображения 79-85 по-горе, тъй като никой от съдействащите индийски производители не е произвеждал слънчеви полупроводникови пластини. Беше проверено дали нормалната стойност може да се определи на базата на някой много близък продукт, като се направят необходимите корекции за разликите във физическите качества, ако това е необходимо. В случая на слънчевите полупроводникови пластини най-близкият продукт са слънчевите елементи. Въпреки това полупроводниковите пластини трябва да подлежат на значителна обработка, за да станат елементи. Освен това при този метод се налагат значителни корекции, които не могат да се изчислят надеждно. Ето защо нормалната стойност на елементите не може да се използва като база за изчисление на нормалната стойност за полупроводниковите пластини. Като алтернатива беше разгледана възможността за използване на цените на полупроводниковите пластини, продавани от производители от държавите с пазарна икономика на индийския пазар, тъй като тези цени са представителни за пазарните условия на пазара на полупроводникови пластини в Индия. Тъй като Южна Корея е държавата с пазарна икономика, която е най-големият доставчик на полупроводникови пластини за производителите от държавата аналог, нормалната стойност беше определена въз основа на цените на южнокорейските полупроводникови пластини на индийския пазар.
1.5. Експортна цена
(87)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(88)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени директно на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или дължими цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(89)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от съдействащия несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната печалба на свързания вносител не беше счетена за надеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
1.6. Сравнение
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(91)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(92)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, комисиони и банкови такси във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(93)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(94)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен като среднопретеглена стойност на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(95)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен с общия обем на китайския внос в Съюза.
(96)
Тъй като съдействащите дружества са извършили повече от 80 % от общия китайски износ за Съюза, нивото на съдействие може да се счита за високо. Доколкото няма причина да се смята, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж беше определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това беше счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че несъдействащите дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(97)
Въз основа на гореизложеното временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Други съдействащи дружества (приложение 1)
88,5 %
Всички други дружества
112,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността и производството на Съюза
(98)
Сходният продукт се произвежда от около 220 известни производители в Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(99)
Цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително информацията, представена в жалбата, макроикономическите данни от Europressedienst (независима консултантска фирма, наричана по-нататък „консултантът“) и проверените отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза бяха използвани за определяне на цялото производство на Съюза за РП, тъй като не беше налична пълна публична информация за производството. Тъй като модулите, елементите и полупроводниковите пластини са внасяни в Съюза по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, не можеха да се използват данни от Евростат за определяне на обема и стойностите на вноса, които поради това се основаваха на данните от консултанта. При възможност получените от консултанта данни бяха сверени с публичните източници и с проверените отговори на въпросниците.
(100)
На тази основа общото производство на Съюза се оценява на около 4 GW за модулите, 2 GW за елементите и 2 GW за полупроводниковите пластини през РП.
(101)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, десет производители от Съюза бяха избрани за извадката, представляващи 18-21 % от общото производство на Съюза на модули, 17-24 % от общото производство на Съюза на елементи и 28-35 % от общото производство на Съюза на полупроводникови пластини.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(102)
Част от промишлеността на Съюза е вертикално интегрирана и съществена част от производството на промишлеността на Съюза е била предназначена за собствено потребление и по-конкретно за производство на елементи и полупроводникови пластини.
(103)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е понасяла съществена вреда и за да се определи потреблението и другите икономически показатели, беше разгледано дали и в каква степен последващата употреба от страна на промишлеността на Съюза на производството на сходния продукт (т.нар. „използване за собствено потребление“) трябва да се вземе предвид.
(104)
За да се получи възможно най-пълна представа за състоянието на промишлеността на Съюза, данните бяха анализирани за всички аспекти на дейността във връзка със сходния продукт и след това беше определено дали производството е било предназначено за собствено потребление или за свободния пазар.
(105)
Беше установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, следва да се разгледат по отношение на всички аспекти на дейността (включително използването за собствено потребление от страна на промишлеността): потребление, обем на продажбите, производство, производствен капацитет, използване на капацитета, ръст, инвестиции, запаси, заетост, производителност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и равнище на дъмпинговия марж. Това беше извършено, тъй като при разследването се установи, че е обосновано да се разгледат тези фактори, свързани с всички аспекти на дейността, тъй като производството, предназначено за собствено потребление, е било в еднаква степен засегнато от конкуренцията от страна на вноса от съответната държава. По-нататък „общ пазар“ включва както използването за собствено потребление, така и предлагането на продукта на свободния пазар.
(106)
Що се отнася до рентабилността, анализът беше съсредоточен върху свободния пазар, тъй като се установи, че цените на продукта за собствено потребление не са отразявали винаги пазарните цени и са оказали отражение върху този показател.
3. Потребление на Съюза
(107)
Потреблението на Съюза включваше общия обем на вноса на разглеждания продукт и общия размер на продажбите на сходния продукт в Съюза, включително тези, които са предназначени за собствено потребление. Не бяха налични пълни данни за общия размер на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Освен това вносът в Съюза е бил регистриран по митнически позиции, обхващащи други продукти, които не са обект на настоящото разследване. Вследствие на това данните от Евростат не можеха да се използват за определяне на обема и стойностите на вноса. Ето защо изчислението на потреблението на Съюза се основаваше на данните от консултанта, посочен в съображение 99 по-горе, като тези данни бяха сверени с информацията от публичните източници, например пазарни проучвания и обществено достъпни изследвания, и с проверените отговори на въпросниците.
(108)
Потреблението на Съюза е следното:
Таблица 1а
Потребление на Съюза на модули (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
5 465
12 198
19 878
17 538
Индекс (2009 г. = 100)
100
223
364
321
Източник:
Europressedienst
Таблица 1б
Потребление на Съюза на елементи (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Източник:
Europressedienst
Таблица 1в
Потребление на Съюза на полупроводникови пластини (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общ пазар
1 683
2 376
2 723
2 163
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
129
Източник:
Europressedienst
(109)
През разглеждания период общото потребление на Съюза на модули се е увеличило с 221 %, на елементи - с 87 %, и на полупроводникови пластини - с 29 %, между 2009 г. и РП, но е спаднало през РП в сравнение с 2011 г. Общо потреблението на Съюза на разследвания продукт е нараснало значително в сравнение с нивото през 2009 г.
4. Внос от съответната държава
4.1. Обем и пазарен дял на вноса от съответната държава
(110)
Вносът в Съюза от съответната държава е бил, както следва:
Таблица 2а
Внос на модули от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
3 425
8 606
15 810
13 986
Индекс (2009 г. = 100)
100
251
462
408
Пазарен дял от общия пазар
63 %
71 %
80 %
80 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2б
Внос на елементи от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
175
530
970
1 019
Индекс (2009 г. = 100)
100
303
554
582
Пазарен дял от общия пазар
8 %
16 %
22 %
25 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 2в
Внос на полупроводникови пластини от КНР (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР
95
523
880
711
Индекс (2009 г. = 100)
100
551
926
748
Пазарен дял от общия пазар
6 %
22 %
32 %
33 %
Източник:
Europressedienst
(111)
През разглеждания период обемът на вноса в Съюза от съответната държава се е увеличил значително, а именно с 308 % по отношение на модулите, с 482 % - за елементите, и с 648 % - за полупроводниковите пластини. Това е довело до значително увеличение на пазарния дял на вноса от съответната държава в Съюза. По-конкретно пазарният дял на вноса от съответната държава е нараснал от 63 % на 80 % за модулите, от 8 % на 25 % за елементите и от 6 % на 33 % за полупроводниковите пластини. Като цяло вносът на разглеждания продукт от КНР се е увеличил значително като обем и пазарен дял между 2009 г. и РП.
(112)
Следва да се отбележи, че ръстът на вноса от съответната държава е бил много по-висок, отколкото увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт. Следователно производителите износители са били в състояние да се възползват от растящото потребление на Съюза и тяхното присъствие на пазара се е увеличило поради по-големите пазарни дялове.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(113)
Средната цена на вноса в Съюза от съответната държава се е променяла, както следва:
Таблица 3а
Цена на вноса на модули от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
2 100
1 660
1 350
764
Индекс (2009 г. = 100)
100
79
64
36
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката дружества
Таблица 3б
Цена на вноса на елементи от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
890
650
620
516
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
70
58
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
Таблица 3в
Цена на вноса на полупроводникови пластини от КНР (в EUR/kW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цени на вноса
550
400
400
333
Индекс (2009 г. = 100)
100
73
73
60
Източник:
Europressedienst и проверените отговори на въпросниците
(114)
Средната цена на вноса от КНР е спаднала значително през разглеждания период за модулите, елементите и полупроводниковите пластини. Що се отнася до модулите, средната цена на вноса е намаляла с 64 % (от 2 100 EUR/kW през 2009 г. на 764 EUR/kW през РП). По подобен начин средната цена на вноса на елементи от КНР e спаднала с 42 %, а именно от 890 EUR/kW на 516 EUR/kW. През разглеждания период средната цена на вноса на полупроводникови пластини е намаляла с 40 % (от 550 EUR/kW на 333 EUR/kW).
(115)
Като цяло цената на разглеждания продукт е намаляла значително между 2009 г. и РП.
(116)
С цел да се определи подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по продуктов вид за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени по продуктов вид на вноса от съдействащите китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходите след вноса, а именно за митническо оформяне, обработка и товарене. Бяха използвани средните разходи след вноса на двамата включени в извадката вносители на модули. Фактът, че тяхната основна дейност не е била внос, а монтиране на модули, не е довел до непредставителност на данните.
(117)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване на цените в диапазона от 17,5-30,7 % за модулите, 4-24,2 % за елементите, 16,6-21,6 % за полупроводниковите пластини и общо за разглеждания продукт 11,2-27,5 %.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Както е упоменато в съображения 7-10 по-горе, беше използвана извадка за анализа на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(120)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на данните, получени от независимия консултант, посочен в съображение 99 по-горе, във връзка с всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на проверените отговори на въпросниците, представени от включените в извадката производители от Съюза.
(121)
С оглед на настоящото разследване следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за всички производители на сходния продукт в Съюза: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, ръст, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(122)
Следните микроикономически показатели бяха оценени на базата на информацията във връзка с включените в извадката производители на сходния продукт в Съюза: средни единични цени, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(123)
Една заинтересована страна изтъкна, че пазарните условия във връзка с разглеждания продукт се различават в отделните държави членки и поради това анализът на вредата следва да се извърши поотделно за всяка държава членка. Това твърдение не беше подкрепено с доказателства. Освен това при разследването не се установиха никакви конкретни обстоятелства, които да обосновават анализа на вредата по държави членки. Поради това твърдението беше отхвърлено.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(124)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4а
Модули - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
2 155
3 327
4 315
4 021
Индекс (2009 г. = 100)
100
154
200
187
Производствен капацитет
4 739
6 983
9 500
9 740
Индекс (2009 г. = 100)
100
147
200
206
Използване на капацитета
45 %
48 %
45 %
41 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4б
Елементи - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 683
2 376
2 723
2 024
Индекс (2009 г. = 100)
100
141
162
120
Производствен капацитет
2 324
3 264
3 498
3 231
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
151
139
Използване на капацитета
72 %
73 %
78 %
63 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 4в
Полупроводникови пластини - производство, производствен капацитет и използване на капацитета (MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на производството
1 600
2 677
2 553
2 017
Индекс (2009 г. = 100)
100
167
160
126
Производствен капацитет
2 600
3 410
3 945
3 636
Индекс (2009 г. = 100)
100
131
152
140
Използване на капацитета
62 %
79 %
65 %
55 %
Източник:
Europressedienst
(125)
Общото производство на Съюза на модули се е увеличило с 87 % през разглеждания период. Производството е достигнало връх през 2011 г., след което е отбелязало спад през РП. Производството на Съюза на модули е нараствало много по-бавно в сравнение с потреблението, което се е увеличило повече от три пъти през същия период. На фона на значителния ръст на потреблението производителите от Съюза са удвоили производствения си капацитет за модулите през разглеждания период. Същевременно, въпреки по-голямото производство процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза е отбелязал спад от 4 процентни пункта, като е достигнал едва 41 % през РП.
(126)
Производството на Съюза на елементи се е увеличило с 20 % като цяло през разглеждания период. То е достигнало връх през 2011 г., след което е намаляло през РП. Производството на Съюза на елементи е следвало тенденцията във връзка с потреблението на Съюза с по-слабо изразено увеличение до 2011 г., а след това се е наблюдавал по-отчетлив спад през РП. Аналогично на изменението на потреблението на Съюза, промишлеността на Съюза първо е увеличила капацитета си с 51 % до 2011 г., а след това го е намалила през РП. Като цяло капацитетът е отбелязал ръст от 39 % през разглеждания период. Процентът на използване на капацитета е нараствал до 2011 г., като е достигнал връх от 78 %, а след това е намалял с 15 процентни пункта през РП. Като цяло използването на капацитета на промишлеността на Съюза на елементи е отбелязало спад през разглеждания период, като е достигнало 63 % през РП.
(127)
През разглеждания период производството на Съюза на полупроводникови пластини се е увеличило с 26 % като цяло. Производството на Съюза е достигнало връх през 2010 г., след което е отбелязало трайно свиване през 2011 г., за да достигне още по-ниски нива през РП. В отговор на увеличеното потребление на Съюза производителите от Съюза на полупроводникови пластини са увеличили производствения си капацитет с 52 % до 2011 г., а след това техният капацитет е намалял през РП. Независимо от това производственият капацитет на полупроводникови пластини на промишлеността на Съюза е отбелязал ръст от 40 % като цяло през разглеждания период. Въпреки увеличението на производството процентът на използване на капацитета на промишлеността на Съюза на полупроводникови пластини е отбелязал ръст до 2010 г., а след това - трайна тенденция на свиване, която се е изразила в цялостен спад от 7 процентни пункта през разглеждания период, достигайки 55 % през РП.
(128)
Следователно промишлеността на Съюза е увеличила капацитета си в отговор на нарасналото потребление. Производството на промишлеността на Съюза обаче е нараствало много по-бавно от потреблението, като това е довело до намаление на процентите на използване на капацитета за разглеждания продукт през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5а
Модули - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
1 037
1 890
2 683
2 357
Индекс (2009 г. = 100)
100
182
259
227
Пазарен дял
19 %
15 %
13 %
13 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5б
Елементи - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 470
1 913
2 245
1 545
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
153
105
Пазарен дял
68 %
57 %
52 %
38 %
Източник:
Europressedienst
Таблица 5в
Полупроводникови пластини - обем на продажбите и пазарен дял (в MW)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите - общ пазар
1 363
1 520
1 608
1 269
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
118
93
Пазарен дял
81 %
64 %
59 %
59 %
Източник:
Europressedienst
(130)
През разглеждания период обемът на продажбите на модули се е увеличил със 127 %. Въпреки това, на фона на ръста на потреблението от 221 % това се е изразило в спад на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 19 % през 2009 г. на 13 % през РП. По отношение на елементите продажбите на промишлеността на Съюза са се увеличили само незначително, а именно с 5 %, докато потреблението е нараснало с 87 %, което е довело до свиване на пазарния дял от 68 % през 2009 г. на 38 % през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, общият обем на продажбите е спаднал със 7 % на фона на увеличено потребление, в резултат на което е настъпило свиване на пазарния дял на полупроводникови пластини от 81 % през 2009 г. на 59 % през РП.
(131)
В отговор на нарастващото потребление продажбите на промишлеността на Съюза на модули и елементи са се увеличавали много по-бавно от вноса от съответната държава, а продажбите на полупроводникови пластини са намалели. Това означава, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от нарастващото потребление. Вследствие на това пазарните дялове за трите сегмента са отбелязали спад през разглеждания период.
5.2.3. Заетост и производителност
(132)
Заетостта и производителността са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 6а
Модули - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
11 779
15 792
17 505
16 419
(Индекс 2009 г. = 100)
100
134
149
139
Производителност (kW/на наето лице)
183
211
247
245
(Индекс 2009 г. = 100)
100
115
135
134
Източник:
Europressedienst
Таблица 6б
Елементи - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
5 281
5 937
5 641
4 782
(Индекс 2009 г. = 100)
100
112
107
91
Производителност (kW/на наето лице)
319
400
483
423
(Индекс 2009 г. = 100)
100
126
151
133
Източник:
Europressedienst
Таблица 6в
Полупроводникови пластини - заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Брой наети лица
1 944
3 853
4 291
3 920
(Индекс 2009 г. = 100)
100
198
221
202
Производителност (kW/на наето лице)
823
695
595
515
(Индекс 2009 г. = 100)
100
84
72
63
Източник:
Europressedienst
(133)
Между 2009 г. и РП заетостта се е увеличила с 39 % за модулите и със 102 % за полупроводниковите пластини, докато за елементите е бил отчетен спад от 9 %. Трябва да се отбележи обаче, че заетостта се е увеличавала до 2011 г., след което е намаляла през РП за модулите и полупроводниковите пластини. За елементите заетостта е регистрирала ръст до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП. Общата производителност е показвала положителни тенденции за модулите и елементите, като е нараснала съответно с 34 % и 33 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска на дъмпинговия внос от КНР. Въпреки това общата производителност на полупроводникови пластини е намаляла с 37 % през разглеждания период.
(134)
Така, подобно на спада на производството в Съюза на модули и полупроводникови пластини между 2011 г. и РП, заетостта във връзка с модулите и полупроводниковите пластини също е регистрирала спад през същия период. Що се отнася до елементите, заетостта се е увеличавала до 2010 г., а след това е намаляла през 2011 г. и РП, докато производството в Съюза на елементи е нараствало трайно до 2011 г., след което е започнало да се свива.
5.2.3.1. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза, предвид на обема и цените на вноса от съответната държава, това въздействие може да се счита за значително.
(136)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване във връзка с разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяването от предишен дъмпинг, не е релевантен.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(137)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 7а
Модули - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Индекс 2009 г. = 100)
100
81
62
47
Производствени разходи (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
65
52
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7б
Елементи - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
51
31
Производствени разходи (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Индекс 2009 г. = 100)
100
62
64
45
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 7в
Полупроводникови пластини - средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни продажни цени в Съюза на свободния пазар (EUR/kW)
709
564
515
426
(Индекс 2009 г. = 100)
100
80
73
60
Производствени разходи (EUR/kW)
631
496
520
648
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
82
103
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(138)
Продажните цени рязко са намалели, а именно с 53 % за модулите, с 69 % за елементите и с 40 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Продажните цени са отбелязали трайна тенденция на намаление през разглеждания период, но спадът им е бил особено отчетлив през РП, когато са се сринали до нива, които не са давали възможност за устойчиво развитие на промишлеността на Съюза. През разглеждания период производствените разходи са се свили с 48 % за модулите, а за елементите - с 55 %. Що се отнася до полупроводниковите пластини, производствените разходи са регистрирали спад през 2010 г. спрямо 2009 г., но са се увеличили през 2011 г., като все още са останали под нивото от 2009 г. През РП разходите са се увеличили още и са достигнали до нива, малко по-високи от тези през 2009 г., което основно може да се обясни със спирането на производството през РП. Промишлеността на Съюза не е можела да се възползва нито от постоянните си усилия за увеличение на разходната си ефективност, нито от отражението на намалението на цената на основната суровина, а именно полисилиция. Това основно се дължи на нарастващия ценови натиск от страна на дъмпинговия внос, който е имал отрицателно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза, които са спаднали дори повече от ефективността. Това може да се разглежда в контекста на негативната тенденция на рентабилността на промишлеността на Съюза, описана в съображение 144 по-долу. Като цяло е било налице значително намаление на средните продажни цени и производствените разходи на сходния продукт (с изключение на полупроводниковите пластини), което е имало твърде неблагоприятни последици за рентабилността на промишлеността на Съюза.
5.3.2. Разходи за труд
(139)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8а
Модули - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Индекс 2009 г. = 100)
100
107
110
113
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8б
Елементи - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Индекс 2009 г. = 100)
100
99
99
99
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 8в
Полупроводникови пластини - средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (в евро)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Индекс 2009 г. = 100)
100
104
100
117
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(140)
Между 2009 г. и РП средните разходи за труд на наето лице за модулите са отбелязали трайна тенденция на увеличение, а именно общо с 13 %. По отношение на елементите средните разходи за труд са останали стабилни през целия разглеждан период и леко са спаднали (с 1 %) между 2009 г. и 2010 г., но след това са останали стабилни през РП. Що се отнася до полупроводниковите пластини, средните разходи за труд на наето лице са варирали - увеличили са се между 2009 г. и 2010 г., спаднали са през 2011 г., но са нараснали през разглеждания период като цяло със 17 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с едновременното увеличение на производителността (модулите), промяната на инфлацията и социалните разходите на някои производители от Съюза (полупроводникови пластини) във връзка със свиването на дейностите на промишлеността между 2011 г. и РП.
5.3.3. Запаси
(141)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9а
Модули - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Индекс 2009 г. = 100)
100
141
260
229
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9б
Елементи - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Индекс 2009 г. = 100)
100
140
452
402
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 9в
Полупроводникови пластини - запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (в kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Индекс 2009 г. = 100)
100
16
105
170
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(142)
Запасите са се увеличили значително, а именно със 129 % за модулите, с 302 % за елементите и със 70 % за полупроводниковите пластини през разглеждания период. Относно модулите запасите са регистрирали трайна тенденция на увеличение, като са достигнали много високи нива през 2011 г. (увеличение със 160 %), докато през РП са намалели, но все още са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. Що се отнася до елементите, промяната е била дори по-отчетлива, с увеличение в запасите между 2009 г. и 2011 г. с над 350 %. По подобен начин след това запасите са намалели през РП, но са останали на много високи равнища в сравнение с началото на разглеждания период. По отношение на полупроводниковите пластини, докато промишлеността на Съюза е намалила запасите си между 2009 г. и 2010 г. с повече от 80 % поради увеличението на продажбите си, запасите в края на периода са нараснали бързо и са достигнали нива над равнището от 2009 г., а след това са нараснали с още 65 процентни пункта през РП.
(143)
При разследването се установи, че предвид на неблагоприятната настояща ситуация производителите от Съюза ще се опитат да разполагат с ограничени запаси от сходния продукт, като ще произвеждат в зависимост от подадените поръчки. Ето защо увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е релевантен фактор при преценка дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
5.3.4. Рентабилност, парични потоци, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали
(144)
Рентабилността и паричните потоци са се променяли през разглеждания период, както следва:
Таблица 10а
Модули - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Парични потоци
13 %
10 %
12 %
3 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10б
Елементи - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Парични потоци
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 10в
Полупроводникови пластини - рентабилност и парични потоци
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Парични потоци
39 %
47 %
32 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(145)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(146)
През разглеждания период рентабилността е намаляла рязко и е станала отрицателна за сходния продукт. За модулите тя е спаднала с 11 процентни пункта, за елементите - с 49 процентни пункта, а за полупроводниковите пластини - с 63 процентни пункта.
(147)
Рентабилността за сходния продукт се е увеличила между 2009 г. и 2010 г., след което се е свила значително през 2011 г., когато промишлеността на Съюза е регистрирала загуби, и рентабилността е отбелязала още по-значителен спад през РП. Загубите са били особено високи за елементите и полупроводниковите пластини.
(148)
По същия начин тенденцията във връзка с нетните парични потоци, което е способността на включените в извадката производители от Съюза да самофинансират дейностите си, е следвала тази тенденция към постепенно намаление между 2009 г. и РП, а именно спад с 10 процентни пункта за модулите с леко увеличение през 2011 г., като най-силно изразеното свиване на паричните потоци се е наблюдавало между 2011 г. и РП. Намалението на паричните потоци за елементите и полупроводниковите пластини е било по-отчетливо, отколкото за модулите, и е показало значително отрицателни нива през РП. Следователно през разглеждания период паричните потоци за сходния продукт са намалели.
(149)
По-долу е представено развитието на инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза във връзка с общия пазар през разглеждания период:
Таблица 11а
Модули - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Индекс 2009 г. = 100)
100
415
535
271
Възвръщаемост на инвестициите
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11б
Елементи - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
33
22
Възвръщаемост на инвестициите
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
Таблица 11в
Полупроводникови пластини - инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Инвестиции (в евро)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Индекс 2009 г. = 100)
100
42
37
20
Възвръщаемост на инвестициите
10 %
8 %
0 %
-7 %
Източник:
проверените отговори на въпросниците
(150)
От таблицата по-горе е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си със 171 % за модулите между 2009 г. и РП. Това е свързано основно със значителното увеличение на капацитета. Въпреки това през същия период промишлеността на Съюза е свила инвестициите си със 78 % за елементите и с 80 % за полупроводниковите пластини, като направените инвестиции са били свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси, за да се увеличава ефективността. Тъй като промишлеността на Съюза не е могла да направи допълнителни инвестиции за елементите и полупроводниковите пластини през разглеждания период, нивото на инвестициите през РП е било доста ниско. Понеже инвестициите са били финансирани основно чрез паричните потоци и междудружествени заеми, намалението на паричните потоци е имало непосредствено отражение върху равнището на направените инвестиции.
(151)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ) е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. ВИ за сходния продукт е следвала сходни негативни тенденции, както тези за останалите показатели за финансовите резултати между 2009 г. и РП и за трите вида продукт. Що се отнася до елементите и полупроводниковите пластини, докато е било налице увеличение през 2009 г. и 2010 г., ВИ е спаднала значително през 2011 г., като е достигнала отрицателни нива. За модулите ВИ е била отрицателна през целия разглеждан период с изключение на 2010 г., когато е достигнала 19 %. Като цяло ВИ е спаднала през разглеждания период, като е достигнала - 17 % през РП за елементите, т.е. с 1 %, като е останала обаче на значително отрицателни нива, а именно - 19 %. По отношение на полупроводниковите пластини ВИ е показала трайна отрицателна тенденция, достигайки - 7 % през РП. Като цяло ВИ за сходния продукт е показала отрицателни тенденции през разглеждания период.
(152)
Способността за привличане на капитали беше анализирана по отношение на общия пазар и се установи, че способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления във връзка със сходния продукт постоянно се е влошавала, което е довело до влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3.5. Заключение относно вредата
(153)
Анализът на положението на промишлеността на Съюза показа ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление цялостното производство на модули и елементи през разглеждания период се е увеличило. Въпреки че обемът на продажбите е нараснал, пазарният дял на промишлеността на Съюза през РП се е свил поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена е спаднала рязко през разглеждания период, отразявайки се негативно на всички финансови показатели за изпълнение, като рентабилност, парични потоци, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
(154)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил. Въпреки това увеличаването на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от огромно намаление в средните продажни цени.
(155)
По време на разглеждания период вносът на заинтересованите страни от КНР е нараснал по отношение на обема и пазарния дял. Същевременно цените на вноса непрекъснато са намалявали, подбивайки значително средната цена на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(156)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза, и по-конкретно включените в извадката производители от Съюза, постигат добри резултати. Бе заявено, че определени показатели за вредата, а именно производствен обем, производствен капацитет, продажби и трудова заетост, са се увеличили и не са показвали съществена вреда, дори и по отношение на рентабилността на някои от производителите, включени в извадката. Тези твърдения не се потвърдиха от резултатите от разследването, което показа ясни тенденции на спад на много показатели за вредата, водещи към заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
(157)
С оглед на изложеното по-горе разследването потвърди по-специално факта, че продажните цени са по-ниски от производствените разходи, като по този начин оказват отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, достигайки отрицателни стойности през РП. Заключението е, че ако дъмпинговият внос продължи да навлиза на пазара на Съюза, загубите за промишлеността на Съюза вероятно ще доведат до окончателното прекратяване на всякакво значимо производство на сходния продукт в Съюза. Това изглежда се потвърждава от събитията по време на и след разследвания период, т.е. някои дружества обявиха несъстоятелност и/или временно или постоянно спиране на производството.
(158)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(159)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от съответната държава. Извън това бяха проучени други известни фактори освен дъмпинговия внос, които биха могли да навредят на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тези фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(160)
Заинтересована страна заяви, че пазарните условия за разглеждания продукт са различни сред държавите членки и че поради това анализът на причинно-следствената връзка следва да се извърши на равнището на всяка държава членка поотделно. Националните схеми за подпомагане определят до известна степен размера на пазарите на държавите членки. Разследването обаче разкри също, че търсенето не зависи изключително от схемите за подпомагане. В зависимост от географското местоположение (слънчева експозиция) и цената на електроенергията на дадено място цените на слънчевите панели изглежда са достигнали или най-малкото са били близо до изравняване с тези на електроенергията от конвенционални източници, което означава, че някои инвестиции се извършват независимо от схемите за подпомагане. Следователно е невъзможно да се потвърди, че пазарните условия зависят изключително от схеми за подпомагане и поради това твърдението бе отхвърлено.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(161)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, увеличавайки значително обема си с над 300 % за модули, с 482 % за елементи и с 648 % за полупроводникови пластини, а пазарния си дял - със 17 процентни пункта за модули, 17 процентни пункта за елементи и 27 процентни пункта за полупроводникови пластини. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко са се увеличили по време на разглеждания период. Във времето има ясно съвпадение между повишаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза. Също така при разследването се установи, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както бе посочено в съображение 117 по-горе.
(162)
Разследването показа, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос са спаднали с 64 % за модули, с 42 % за елементи и с 40 % за полупроводникови пластини и че това води до още по-голямо подбиване на цените. В контекста на този ценови натиск промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за намаляване на производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниското ниво на цените на вноса от Китай е принудило промишлеността на Съюза да продължава да намалява продажните си цени до непечеливши нива. По този начин през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад и понася загуби.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, са имали решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява по-специално в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вредата.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(164)
По време на разглеждания период обемът на вноса на модули от други трети държави се е увеличил с 19 %, докато пазарният дял е спаднал от 18,4 % на 6,8 %. Тайван е вторият по големина износител след КНР.
(165)
Обемът на вноса за елементи от други трети държави се е увеличил със 186 % по време на разглеждания период, като това е намерило отражение в увеличаването на пазарния дял от около 24 % през 2009 г. до около 36 % по време на РП. Колкото до елементите, Тайван е вторият най-голям износител след КНР, като далеч надвишава обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, но все още не достига тези от КНР.
(166)
Обемът на вноса на полупроводникови пластини от други трети държави е намалял с 19 % през разглеждания период, а пазарните дялове - от 13,4 % през 2009 г. на 8,5 % през РП. Както и по отношение на модулите, Тайван е вторият най-голям износител на полупроводникови пластини след КНР. Въпреки това, за разглеждания период нивото на внос и пазарният дял на Тайван не показват значителни увеличения и остават на ниско равнище.
(167)
Цените на вноса на модули, елементи и полупроводникови пластини от трети държави са били средно по-високи от средната единична цена на китайския внос. Наличната информация по отношение на вноса от Тайван показва, че средната цена на вноса за модули и полупроводникови пластини е била по-висока от средната цена на вноса от КНР за същите артикули, докато средната цена на вноса за елементи е в същите граници като средната цена на вноса на елементи от КНР. Тъй като обаче няма подробна информация за цените по видове продукт, сравнението на цените въз основа на средната стойност може да бъде използвано единствено като указание; категорични заключения на тази база не могат да бъдат направени. През разглеждания период обемът на вноса на елементи от Тайван непрекъснато е нараствал, което е довело до спечелване на пазарен дял от около 14 процентни пункта. Независимо от това, въпреки че пазарният дял на разследвания продукт се е увеличил, като цяло обемът на вноса от Тайван е бил по-нисък в сравнение с този от КНР и равнищата на цените като цяло са били по-високи, с изключение на елементите по време на РП. На тези основания, по-специално с оглед на обема на вноса и пазарните дялове от други трети държави, както и равнищата на цените им, които като средна стойност са подобни или по-високи от тези на промишлеността на Съюза, може да се направи временно заключение, че вносът от трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Внос и пазарни дялове от други трети държави
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Индекс 2009 г. = 100)
100
169
138
119
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от Тайван (MW)
49
144
140
135
(Индекс 2009 г. = 100)
100
294
286
276
Пазарен дял на вноса от Тайван
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
79
64
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
140
180
51
60
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
36
43
Пазарен дял на вноса от САЩ
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част от Азия (MW)
720
1 140
1 029
879
(Индекс 2009 г. = 100)
100
158
143
122
Пазарен дял на вноса от останалата част от Азия
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
94
238
165
121
(Индекс 2009 г. = 100)
100
253
176
129
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
60
51
Източник:
Europressedienst
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
510
884
1 100
1 457
(Индекс 2009 г. = 100)
100
173
216
286
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Индекс 2009 г. = 100)
100
92
64
47
Обем на вноса от Тайван (MW)
235
400
540
997
(Индекс 2009 г. = 100)
100
170
230
424
Пазарен дял на вноса от Тайван
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Индекс 2009 г. = 100)
100
116
71
54
Обем на вноса от САЩ (MW)
40
40
40
33
(Индекс 2009 г. = 100)
100
100
100
83
Пазарен дял на вноса от САЩ
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Обем на вноса от Япония (MW)
60
154
170
145
(Индекс 2009 г. = 100)
100
257
283
242
Пазарен дял на вноса от Япония
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
48
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
175
290
350
282
(Индекс 2009 г. = 100)
100
166
200
161
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Средна цена на вноса EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
62
47
Източник:
Europressedienst
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (MW)
225
333
235
183
(Индекс 2009 г. = 100)
100
148
104
81
Пазарен дял на вноса с произход от всички други трети държави
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
55
52
Обем на вноса от Тайван (MW)
20
50
50
36
(Индекс 2009 г. = 100)
100
250
250
180
Пазарен дял на вноса от Тайван
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
55
52
Обем на вноса от САЩ (MW)
50
55
40
28
(Индекс 2009 г. = 100)
100
110
80
56
Пазарен дял на вноса от САЩ
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
56
54
Обем на вноса от Япония (MW)
55
50
30
26
(Индекс 2009 г. = 100)
100
91
55
47
Пазарен дял на вноса от Япония
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Индекс 2009 г. = 100)
100
73
54
53
Обем на вноса от останалата част на света (MW)
100
178
115
93
(Индекс 2009 г. = 100)
100
178
115
93
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Средна цена на вноса EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Индекс 2009 г. = 100)
100
74
54
52
Източник:
Europressedienst
(168)
Както е посочено в съображение 108 по-горе, потреблението на Съюза се е увеличило с 221 % за модули, 87 % за елементи и 29 % за полупроводникови пластини по време на разглеждания период. Потреблението е достигнало върхов момент през 2011 г. и е спаднало през РП, като все пак е останало далеч над нивото от началото на разглеждания период през 2009 г. Промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това увеличение на потреблението, тъй като нейният пазарен дял е отбелязал спад от 19 % на 13 % за модули, от 68 % на 38 % за елементи и от 81 % на 59 % за полупроводникови пластини през същия период. В същото време пазарният дял на КНР е отбелязал рязко увеличение до 2011 г., а след това е останал стабилен на значително високи нива по време на РП, когато потреблението е спаднало. Следователно, с оглед на факта, че въпреки спада в потреблението на Съюза през РП дъмпинговият внос от КНР или поддържа своя пазарен дял (модули), или го увеличава (елементи и полупроводникови пластини) в ущърб на промишлеността на Съюза през разглеждания период, не може да се заключи, че намаляването на потреблението е било такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(169)
Въз основа на наличната информация е трудно да се установи до каква степен търсенето е обусловено от схемите за подпомагане на държавите членки. Всъщност, както е споменато по-долу в съображение 171, съществуват различни схеми за подпомагане и взаимодействията между тях и търсенето е изключително сложно, и поради това е трудно да се оцени точното им въздействие в количествено отношение. Въпреки това наличните данни показват също, че дори при липсата на схеми за подпомагане търсенето на слънчева енергия ще продължи да съществува и дори ще нарасне с времето, макар и на по-ниски нива от тези в рамките на схемите за подпомагане. В този контекст няколко страни заявиха, че изравняването на цените на слънчевата енергия с тези на електроенергията от конвенционални източници (т.е. когато разходите за производство на слънчева енергия са равни на разходите за производство на електроенергия от конвенционални източници) вече е почти или напълно достигната в някои региони на Съюза. Тези твърдения не можаха да бъдат потвърдени от разследването до този момент и ще бъдат предмет на допълнително проучване.
3.2. Преференциалните цени (ПЦ) като основен пример за схеми за подпомагане
(170)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда е свързана с намаленията в преференциалните цени, които се прилагат от държавите членки. Твърди се, че тези съкращения са довели до намаляване на броя на слънчевите инсталации и спад в търсенето на разследвания продукт на пазара на Съюза, като това е причинило съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(171)
Държавите членки въведоха ПЦ, задължения по квотите с търгуеми зелени сертификати, инвестиционни субсидии и данъчни стимули с цел да подкрепят производството на енергия от възобновяеми източници. В някои държави членки подкрепа се предоставя и от структурните фондове на ЕС. Най-често прилаганият инструмент за подкрепа за слънчева енергия бяха преференциалните цени. На този етап анализът на Комисията бе съсредоточен върху този вид схема за подпомагане.
(172)
ПЦ са инструмент за финансова подкрепа, насочен към постигане на задължителни национални цели за използването на енергия от възобновяеми източници, в съответствие с предписанията на Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници. Нивото на подкрепа и начинът, по който функционират ПЦ, варират за различните държави членки. Посредством ПЦ мрежовите оператори са длъжни да купуват слънчева енергия на цени, които гарантират, че производителите на слънчева енергия (обикновено собствениците на слънчеви инсталации) възстановяват разходите си и реализират разумна норма на възвръщаемост. Както и други схеми за подпомагане, в повечето случаи ПЦ също са предмет на контрол на държавните помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС, които гарантират липсата на свръхкомпенсиране за производителите на електроенергия.
(173)
Въпреки националните различия, три явления могат да бъдат наблюдавани по отношение на еволюцията на ПЦ в Съюза: i) намалението на размера на ПЦ, ii) преустановяването на схемата на ПЦ като цяло (Испания), и iii) въвеждането на прагови стойности за капацитет („тавани“) за инсталациите, отговарящи на условията за финансиране, както и на общи тавани на годишно инсталирания нов капацитет, получил подкрепа на равнището на държавите членки. Що се отнася до таваните, изглежда те са били въведени основно през 2012 г. и най-вероятно по тази причина нямат никакво въздействие върху потреблението през РП. Поради това анализът се съсредоточи върху неотдавнашното преустановяване на ПЦ в Испания и намаляването на размера на ПЦ в повечето държави членки. В анализа бе проучено дали те са оказали въздействие върху търсенето на пазара на Съюза и дали това би могло да бъде причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. В това отношение бе счетено, че въздействието от развитието на ПЦ по отношение на търсенето на модули е било показателно и за положението по отношение на елементи и полупроводникови пластини. В действителност, тъй като елементите и полупроводниковите пластини при всички случаи са необходими за производството на модули и тъй като те не се използват в други производствени процеси, намаление в търсенето на модули задейства автоматично спад в търсенето на елементи и полупроводникови пластини.
(174)
Като потвърди връзката между развитието на ПЦ и потреблението, разследването установи също така, че намаляването на потреблението между 2011 г. и РП не е допринесло за прекъсването на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, както подробно е описано в съображение 163 по-горе. В действителност разследването показа, че въпреки влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза производителите износители са били в състояние да запазят своите високи пазарни дялове за модули (80 %) и дори леко да увеличат пазарния си дял за елементи (от 22 % през 2011 г. до 25 % по време на РП) и полупроводникови пластини (от 32 % през 2011 г. до 33 % през РП). В допълнение следва да се отбележи, че средната цена на модули, фактурирана от промишлеността на Съюза, е спаднала с 53 % през разглеждания период, основно поради значителното увеличаване на дъмпинговия внос и значителния ценови натиск, оказван от този внос върху пазара на Съюза. Поради това загубата по отношение на рентабилността, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде приписана основно на съкращенията в ПЦ.
(175)
Следователно се приема, че ПЦ са довели до търсене на слънчевата енергия и че неотдавнашното преустановяване на ПЦ (както в Испания) и намаленията на ПЦ в други държави членки са довели до спад на потреблението на разследвания продукт през РП, като по този начин вероятно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Въпреки това намаляването на потреблението през РП не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(176)
Няколко страни изразиха становище, че съкращенията в ПЦ са направили възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са довели до спад в търсенето на разглеждания продукт в Съюза.
(177)
Въпреки че разследването потвърди наличието на връзка между размера на ПЦ и нивото на инвестициите в соларната промишленост, то показа също така, че инвестициите в областта на слънчевата енергия зависят в по-малка степен от това условие в регионите с висока слънчева експозиция, където производството на слънчева енергия е по-ефективно, и в регионите с високи цени на електроенергията. В действителност разследването показа, че инвестиции все още се извършват (например в Испания) въпреки преустановяването на схемата за ПЦ. Нещо повече, разследването разкри, че възможностите за инвестиции в областта на слънчевата енергия остават привлекателни дори и при по-ниски размери на ПЦ.
(178)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи еднозначно заключение, че съкращенията в ПЦ са направили инвестициите в областта на слънчевата енергия непривлекателни за инвеститорите и по този начин са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Заинтересована страна възрази, че намалението в ПЦ е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят интересите на инвеститорите в областта на фотоволтаичната енергия и нарастващото търсене и растеж.
(180)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си главно поради натиска на дъмпинговия внос, а не поради съкращенията в ПЦ. Това се доказва от факта, че най-голямото понижение на цените на промишлеността на Съюза се наблюдава през 2010 г. и 2011 г., преди да бъдат направени основните съкращения на ПЦ. Всъщност увеличението на дъмпинговия внос от КНР, значително подбиващо цените на промишлеността на Съюза, е принудило промишлеността на Съюза да намалява цените си до все по-ниски нива.
(181)
Поради това твърдението беше отхвърлено.
(182)
В обобщение, ПЦ са представлявали важен фактор за развитието на пазара на фотоволтаична енергия на Съюза, а развитието на потреблението на разследвания продукт е било повлияно от съществуването на ПЦ. Разследването обаче показа, че въпреки големите съкращения в ПЦ потреблението не е намаляло значително. Поради това беше направено временното заключение, че промените в ПЦ не са били от такова естество, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.3. Друга финансова помощ, предоставена на промишлеността на Съюза
(183)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от намаляването на финансовата помощ, предоставяна на промишлеността на Съюза. В подкрепа на това твърдение беше предоставена информация въз основа на субсидиите, отпускани на един от производителите от Съюза преди разглеждания период (между 2003 г. и 2006 г.).
(184)
Предоставените доказателства не разкриха каквато и да било връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и предполагаемата субсидия, получена от един от производителите от Съюза в периода, предшестващ разглеждания период. Освен това, тъй като тази информация касае период, предшестващ разглеждания период, тя очевидно е несъстоятелна. По тази причина не бе възможно да се установи връзка между предполагаемата субсидия, получена от промишлеността на Съюза, и понесената съществена вреда. Въз основа на това твърдението беше отхвърлено.
3.4. Свръхкапацитет
(185)
Изтъкнато бе, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет на пазара на Съюза и на световния пазар като цяло. Изтъкнато бе също, че свръхкапацитетът на световния пазар е довел до извършващото се понастоящем консолидиране на промишлеността на Съюза и че понесената вреда е последица от наличието на твърде големия брой производствени съоръжения. Освен това няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с действията ѝ по свръхразширяване на капацитета на промишлеността на ЕС. Обратно на това, някои заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на неспособността ѝ да осъществи необходимите инвестиции в разширяване на капацитета.
(186)
Докато промишлеността на Съюза действително е увеличила производствения си капацитет, общият ѝ производствен обем не е покрил увеличаващите се нива на потреблението на пазара на Съюза през разглеждания период. Ето защо повишаването на производствения капацитет на промишлеността на Съюза се е осъществило по разумен начин и е следвало развитието на пазара, т.е. увеличението на потреблението. Следователно то не може да се разглежда като причина за нанесената вреда.
(187)
Подобно, на тази основа доводът, че промишлеността на Съюза не е инвестирала в разширяване на капацитета, не бе потвърден по време на разследването. Дори напротив, както бе споменато по-горе, по време на разглеждания период промишлеността на Съюза постепенно е увеличила капацитета си и е разполагала с излишък в капацитета си по време на разглеждания период, като това показва, че тя е била в състояние да задоволи допълнителното търсене. Следователно този аргумент трябваше да се отхвърли.
(188)
Някои заинтересовани страни заявиха, че всички оператори на пазара, включително онези в секторите надолу и нагоре по веригата, са били в затруднено положение вследствие на свръхкапацитета на световния пазар и предизвиканата от него промяна на пазара. В тази връзка бе заявено, че разследваният продукт се е превърнал в стока, при която отделните производители вече не са в състояние да определят цените, а последните биват определяни от търсенето и предлагането в световен мащаб. Изтъкнато бе, че по-скоро тази ситуация, а не дъмпинговият внос, е предизвикала съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди съществуването на свръхкапацитет на световния пазар, предимно с произход от КНР. Колкото до промяната на пазара, за която се твърди, че е превърнала разследвания продукт в стока, тя не би оправдала нелоялна ценова политика и нелоялни търговски практики. В това отношение следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза произвежда и продава разследвания продукт в продължение на повече от 20 години, докато в КНР производството му се е развило едва наскоро (около средата на последното десетилетие), главно поради преференциалните цени и други стимули в Съюза и последвалото увеличение на търсенето.
(190)
Поради това твърденията бяха отхвърлени.
3.5. Въздействието на цените на суровините
(191)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е свързана с развитието на цените на полисилиция, основната суровина за производството на полупроводникови пластини. Беше заявено, че промишлеността на Съюза е сключила дългосрочни договори за доставка на фиксирани цени и следователно не е могла да се възползва от намалението на цените на полисилиция по време на разглеждания период.
(192)
Разследването разкри, че цените на полисилиция са се увеличили през 2008 г., но отново са се понижили през 2009 г., със съвсем слаба тенденция към нарастване през 2010 г. и началото на 2011 г. Цените са спаднали значително през РП.
(193)
Разследването показа, че макар и промишлеността на Съюза да има дългосрочни договори за доставка за полисилиций, условията на тези договори в голяма степен са били предоговорени въз основа на измененията на цените на полисилиция и че договорните цени са достигнали до равнища, близки до цените на спот пазара или дори по-ниски от тях.
(194)
Въз основа на това се стигна до заключението, че дори и някои конкретни производители от Съюза да са били засегнати от дългосрочни договори за доставка на полисилиций, промишлеността на Съюза като цяло не е понесла загуби от такива дългосрочни договори и е била в състояние да се възползва напълно от спада в цените на полисилиция. Поради това не бе счетено, че дългосрочните договори са допринесли за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Вреда в резултат на действията на промишлеността на Съюза: въздействието на автоматизацията, размера, икономиите от мащаба, консолидацията, иновациите, ефективността на разходите
(195)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високата степен на автоматизация на производствения процес. Бе заявено, че дребните производители са били в по-неблагоприятно положение от по-големите вертикално интегрирани производители и следователно никакъв вид вреда, понесена от тях, не може да бъде приписана на дъмпинговия внос. В този контекст също така бе заявено, че при всички случаи, като цяло, промишлеността на Съюза е била с малък размер и следователно не е била в състояние да се възползва от икономиите от мащаба.
(196)
Разследването показа, че и малките производители в Съюза са с високо ниво на автоматизация в производствения си процес, което оказва положително въздействие върху производствените им разходи. Повечето производители в Съюза са специализирани в една част от производствения процес (полупроводникови пластини, елементи или модули), което повишава конкурентоспособността им по отношение на конкретния тип продукт, който произвеждат. Следователно твърдението, че въздействието на високата степен на автоматизацията е довело до вредата, понесена от промишлеността на Съюза, бе отхвърлено.
(197)
Някои заинтересовани страни заявиха, че ценовият натиск е причинил консолидацията на промишлеността на Съюза, която е довела до съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че консолидацията е по-скоро следствие от дъмпинговия внос. Освен това тази страна не представи никакви доказателства относно това, до каква степен процеса на консолидация е могъл да бъде причината за понесената вреда.
(198)
Нещо повече, бе заявено, че липсата на вертикална интеграция на промишлеността на Съюза е причината за понесената вреда. Като цяло вертикално интегрираните производители в нормални пазарни условия би трябвало да имат повече сигурност по отношение на веригата си от доставчици. Разследването обаче показа, че онази част от промишлеността на Съюза, която е вертикално интегрирана, не е могла да се възползва пълноценно от това предимство, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос е бил много висок. Освен това промишлеността на Съюза, дори и вертикално интегрираните производители на Съюза, поради дъмпинговия внос не са могли напълно да се възползват от високата степен на използваемост на капацитета за постигане на икономии от мащаба. Освен това разследването не разкри взаимовръзка между вертикалната интеграция и по-добрите нива на рентабилност, тъй като високият ценови натиск е променил тази взаимовръзка.
(199)
Някои заинтересовани страни заявиха, че в промишлеността на Съюза липсват както технически иновации, така и инвестиции в нови технологии. Разследването обаче не установи наличие на конкретни доказателства в подкрепа на тези твърдения. Напротив, разследването показа, че основната част от инвестициите, реализирани от промишлеността на Съюза, са били посветени на нови съоръжения и научноизследователска и развойна дейност и че няма значими разлики в технологиите между продуктите в световен мащаб.
(200)
Освен това една от заинтересованите страни заяви, че понесената съществена вреда се дължи на недоброто изпълнение на проекти (неуспешни проекти). В тази връзка следва да се отбележи, че твърдението не бе подкрепено с доказателства. Освен това всеки проект, претърпял неуспех, би могъл да се разглежда по-скоро като последица от дъмпинговия внос. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(201)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е успяла да рационализира производствените си разходи навреме, така че да реагира на развитието на световния пазар. Други страни заявиха, че трудовите и административните разходи в Съюза са по-високи, отколкото в КНР.
(202)
Разследването показа, че производствените разходи на промишлеността на Съюза непрекъснато са се понижавали през разглеждания период, с изключение на полупроводниковите пластини, при които разходите са намалели през 2010 г., но са се увеличили през 2011 г. и по-нататък през РП до нива, малко по-високи в сравнение с началото на разглеждания период (вж. съображение 138 по-горе). Производителността се е увеличила по отношение на модулите и елементите, но е намаляла по отношение на полупроводниковите пластини. Както е споменато по-горе, поради голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР и произтичащия от него значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от намаляването на разходите.
(203)
Следва да се отбележи, че производителите износители от КНР не се ползват с каквото и да било сравнително предимство по отношение на суровините (полисилиций) и използваните съоръжения, тъй като и двете в по-голямата си част са внесени от Съюза. Що се отнася до трудовите и административните разходи, те са представлявали средно по-малко от 10 % от общите разходи за модули в разследвания период и не може да се смята, че са изиграли съществена роля.
(204)
Освен това бе посочено, че някои производители от Съюза са се снабдявали с пластини, елементи и/или модули от съответната държава и са препродавали тези продукти на пазара на Съюза като свое собствено производство. Разследването разкри, че вносът от промишлеността на Съюза на разглеждания продукт е бил с допълващ характер, при това ограничен по отношение на обема в сравнение с този на производството на Съюза, и поради това не може да се счита, че прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(205)
Поради това, с цел да се реагира на низходящата тенденция в развитието на цените на вноса от КНР, промишлеността на Съюза е трябвало да положи значителни усилия за рационализиране на производствените си разходи. Въпреки усилията на промишлеността на Съюза тази рационализация на разходите не е могла да бъде отразена в продажните цени поради значителното подбиване на цените, упражнявано от дъмпинговия внос.
(206)
Въз основа на това посочените по-горе твърдения бяха отхвърлени.
3.7. Конкуренция от тънкослойните ФВ продукти и други ФВ технологии
(207)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията от страна на тънкослойни ФВ продукти и други ФВ технологии, тъй като тези технологии са взаимозаменяеми и със същата крайна употреба.
(208)
Разследването показа, че тънкослойните ФВ продукти са произведени от различни суровини и при тях не се използват кристални силициеви полупроводникови пластини. Като цяло те имат много по-нисък КПД на преобразуване и по-ниска изходна мощност от кристалните силициеви модули. В резултат на това те не могат да бъдат използвани в зони с ограничен достъп, като например покриви, т.е. те не са напълно взаимозаменяеми с разглеждания продукт. Следователно, въпреки че може да има известна конкуренция между тънкослойните продукти и разглеждания продукт, тази конкуренция се счита за незначителна.
(209)
Поради това разследването не установи връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и конкуренцията от страна на тънкослойните ФВ и други ФВ технологии.
(210)
Въз основа на това този довод бе отхвърлен.
3.8. Финансова криза и последици от нея
(211)
Бе заявено, че финансовата криза и икономическата рецесия са оказали отрицателно въздействие върху достъпа до финансиране на промишлеността на Съюза и следователно са довели до вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(212)
Способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали значително е намаляла през разглеждания период. Тъй като соларната промишленост е капиталоемка, способността за набиране на капитали е от решаващо значение. Икономическата рецесия е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Разследването обаче показа, че въпреки растежа на пазара на Съюза между 2009 г. и 2011 г., състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило в резултат на дъмпинговия внос от КНР, който силно е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Следователно се стигна до заключението, че потенциалните последици от финансовата криза са се изострили от увеличението на дъмпинговия внос от Китай и че ограниченият достъп до финансиране е до голяма степен следствие от отрицателния пазарен климат, състоянието и перспективите на промишлеността на Съюза - последица от дъмпинговия внос. Следователно, въпреки че финансовата криза е оказала известно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, тя не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.9. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(213)
Някои заинтересовани страни заявиха, че експортните продажби на промишлеността на Съюза са намалели значително през разглеждания период и особено между 2009 г. и 2011 г. за модули и между 2009 г. и първото тримесечие на 2012 г. за елементи и че това е предизвикало съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(214)
Въпреки това, както е показано в таблицата по-долу, обемът на износа за модули остава значителен въпреки лекия спад през РП, а средните равнища на цените през РП са били над средните разходи за модули през целия разглеждан период. Следователно, това не би могло да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Що се отнася до елементите, обемът на износа представлява само около 12 % от общия производствен обем за елементи. Следователно, въпреки ниските цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Накрая, по отношение на полупроводниковите пластини износът представлява около 24 % от общия производствен обем и, отново, въпреки ниските експортни цени през РП, това е могло да окаже само ограничено въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
Таблица 13а
Модули
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на модули в MW
989
1 279
1 157
1 148
(Индекс 2009 г. = 100)
100
129
117
116
Средна експортна цена (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Индекс 2009 г. = 100)
100
76
59
49
Източник:
Europressedienst
Таблица 13б
Елементи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на елементи в MW
62
320
315
238
(Индекс 2009 г. = 100)
100
516
508
384
Средна експортна цена (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Индекс 2009 г. = 100)
100
78
61
47
Източник:
Europressedienst
Таблица 13в
Полупроводникови пластини
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на износа на полупроводникови пластини в MW
93
916
750
486
(Индекс 2009 г. = 100)
100
985
806
523
Средна експортна цена (EUR/kW)
850
590
530
480
(Индекс 2009 г. = 100)
100
70
63
57
Източник:
Europressedienst
(215)
Въз основа на това бе установено, че въздействието на равнището на износа на промишлеността на Съюза не е било от такова естество, че да допринесе за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това твърденията на страните в това отношение бяха отхвърлени.
3.10. Откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз
(216)
Заинтересована страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от откриването на находища на шистов газ в Съюза и че перспективата за увеличаване на добива на евтин шистов газ в Съюза е довела до намаляване на публичните и частните инвестиции в проекти в областта на енергията от възобновяеми източници.
(217)
Разследването установи, че потреблението на разследвания продукт се е увеличило значително през разглеждания период, както вече бе посочено в съображение 108 по-горе. Нещо повече, разследването не установи фактически доказателства, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.11. Схема на Европейския съюз за търговия с емисии (СТЕ)
(218)
Същата страна твърди, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от ниските инвестиции в производство на слънчева енергия в резултат на ниските пазарни цени на емисионните кредити за замърсяване с въглероден диоксид в рамките на схемата на Европейския съюз за търговия с емисии.
(219)
Доказателство обаче не беше представено, а разследването не установи фактически обстоятелства, потвърждаващи тези твърдения. Напротив, разследването показа, че потреблението на разследвания продукт значително е нараствало по време на разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3.12. Управленски решения
(220)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществената вреда, претърпяна от поне един от производителите от Съюза, е предизвикана от неправилни управленчески решения. Тези твърдения бяха основани на годишни счетоводни отчети и на някои сведения, изложени в писмо, изпратено от акционер на дружеството до останалите акционери.
(221)
В досието не се съдържа никаква информация, която да показва, че някои от управленските решения на засегнатото дружество са били необичайни или непредпазливи, или пък че са оказали въздействие върху цялата промишленост на Съюза. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.13. Други държавни политики
(222)
Заинтересована страна заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от други държавни политики, като например тези в областта на енергията от възобновяеми източници, политиките, насочени към насърчаване на иновациите, към намаляване на административните формалности, политиките за търговски улеснения и нормативната уредба за достъп до електрическата мрежа, тъй като тези политики са от полза за производителите износители. Въпреки това, дори и да е вярно, че някои от изтъкваните политики могат да улеснят вноса от други трети държави и общия ръст на соларната промишленост, тези политики биха били от полза и за промишлеността на Съюза. Освен това тези политики не са целели подобен внос в Съюза да се осъществява на дъмпингови цени, които причиняват вреда. Поради това твърденията в тази връзка бяха отхвърлени.
3.14. Заключение относно причинно-следствената връзка
(223)
Разследването установи причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението, преференциалните цени, друг вид финансова подкрепа, предоставена на промишлеността на Съюза, свръхкапацитет, въздействието на цените на суровините, вреда от действията на промишлеността на Съюза, конкуренция от страна на тънкослойните продукти, финансовата криза и въздействието от нея, равнището на износа на промишлеността на Съюза, откриването на находища на шистов газ в Европейския съюз, управленските решения, схемите на Европейския съюз за търговия с емисии, другите държавни политики, бяха подложени на анализ и беше установено, че никоя от тях не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(224)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и раздели отражението на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредните въздействия на дъмпинговия внос, се стигна до временното заключение, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(225)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните интереси на страните, включително тези на промишлеността на Съюза, дружествата в пазарите нагоре и надолу по веригата в областта на фотоволтаичните продукти, вносителите, ползвателите и потребителите на разглеждания продукт.
(226)
Около 150 оператори заявиха интерес след започването на разследването. Специфични въпросници бяха изпратени до несвързаните вносители, операторите нагоре по веригата (включително производители на суровини и доставчици на производствено оборудване за разследвания продукт) и надолу по веригата (включително лицата, разработващи проекти, и монтажниците) и до организация за защита на потребителите - Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC). Три сдружения, представляващи различните оператори (промишлеността на Съюза, оператори нагоре и надолу по веригата) във фотоволтаичната индустрия, предоставиха информация.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(227)
Промишлеността на Съюза е била пряк работодател на около 25 000 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт през РП.
(228)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от съответната държава по време на разследвания период. Припомня се, че редица показатели за вредата са показвали отрицателна тенденция по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. В действителност производителите от Съюза на модули, елементи и полупроводникови пластини са били губещи през 2011 г. и през РП. Вследствие на това някои производители от Съюза са били принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред несъстоятелност. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(229)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените разходи, подобрявайки по този начин рентабилността му. Може да се очаква също налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара за фотоволтаични продукти. Най-накрая, разследването посочи и възможност за подновяване на стопанската дейност за производители от Съюза, които са били принудени да спрат производството като резултат от натиска на китайския внос. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите 25 000 работни места на промишлеността на Съюза (през РП), но съществува също така и разумна възможност за по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(230)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с продължаващо влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение би станало непоносимо в краткосрочен и средносрочен план. Вследствие на това, в допълнение към големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза, споменати в съображение 157 по-горе, други производители могат да бъдат изправени пред несъстоятелност, което в краткосрочен и средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(231)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(232)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, търговията с разглеждания продукт представлява основната стопанска дейност само на един от тримата вносители, включени в извадката.
(233)
Беше изтъкнато, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже отрицателно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. Първо, налагането на мита не следва да доведе до изчезване на целия внос от КНР. Второ, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има отрицателно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, с оглед на вероятното увеличение на вноса от други трети държави вносителите, които се снабдяват от различни държави, следва да бъдат в състояние да преориентират източниците си на доставка.
(234)
Поради това беше направено временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно отрицателно въздействие върху положението на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на операторите нагоре по веригата
(235)
Операторите нагоре по веригата извършват дейности основно в областта на производството на суровини и в производството и проектирането на производствено оборудване за разследвания продукт. Бяха получени осем отговора на въпросниците от страна на операторите нагоре по веригата. Бяха извършени две проверки на място, които включиха производител на суровини и производител на производствено оборудване.
(236)
Като цяло по време на РП процентът на свързаната с разследвания продукт дейност на осемте съдействащи оператори нагоре по веригата е бил променлив спрямо цялостната им дейност, като е представлявал 100 % от дейността само за едно от съдействащите дружества, варирайки между 6 % и 80 % за останалите. Дейността, свързана с разглеждания продукт, е представлявала средно около 41 % от общата дейност на съдействащите оператори нагоре по веригата през РП. По отношение на работните места, по време на РП осемте съдействащи оператори нагоре по веригата са осигурявали работа на около 4 200 души. Рентабилността е варирала в зависимост от сегмента и отделните дружества, а именно от високи равнища до леко отрицателна рентабилност. Разследването показа, че операторите с отрицателна рентабилност са пострадали от влошеното състояние на промишлеността на Съюза, тъй като някои от клиентите, които са изгубили, са били производители от Съюза на разследвания продукта, както и от спада в потреблението.
(237)
Продажбите на операторите от Съюза нагоре по веригата обхващат Съюза, КНР и други трети държави. През РП разпределението на продажбите е съответствало средно на около 20 % продажби в Съюза, почти 50 % за КНР и около 30 % за други трети държави.
(238)
Някои страни в сектора нагоре по веригата заявиха, че налагането на антидъмпингови мерки би засегнало отрицателно стопанската им дейност, тъй като КНР е техният основен експортен пазар. Беше заявено, че митата биха ограничили сериозно вноса на разглеждания продукт от КНР за Съюза, в резултат на което КНР би ограничила вноса на полисилиций и производствено оборудване от Съюза. Като следствие от това вероятно би се наложило операторите от Съюза нагоре по веригата да намалят своите стопански дейности и да съкратят работни места.
(239)
На първо място следва да се отбележи, че целта на митата не е да се елиминира китайският внос на разглеждания продукт, а да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Следователно пазарът на Съюза би трябвало да продължи да бъде снабдяван до определена степен с внос от Китай, но на лоялни цени. Освен това разследването показа, че като цяло операторите на Съюза нагоре по веригата присъстват на различни национални пазари и следователно не зависят изключително от износа си за КНР. Затова е разумно да се приеме, че на глобалния пазар на фотоволтаични продукти операторите на Съюза най-вероятно ще бъдат в състояние да компенсират евентуалния спад в износа за КНР с износ за други пазари, който, според някои публично достъпни пазарни проучвания, се очаква да нарасне. При всички положения китайският пазар на фотоволтаични продукти вече е изправен пред значителен свръхкапацитет в производството и поради това не е ясно дали производителите на съоръжения на Съюза биха били в състояние да продадат много повече производствени съоръжения в краткосрочен и средносрочен план.
(240)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху производителите на съоръжения няма да бъде значително, докато въздействието върху доставчиците на суровини може да бъде отрицателно в краткосрочен план с оглед на възможното намаляване на продажбите им в Китай.
5. Интерес на операторите надолу по веригата
(241)
Операторите надолу по веригата са активни основно в разработването на проекти, маркетинг и комуникации, както и фотоволтаични инсталации. Макар че в резултат на въпросниците надолу по веригата от страна на операторите бяха получени 13 отговора, само седем от тях бяха достатъчно пълни и предоставяха възможност за съдържателна оценка. Бяха извършени две проверки на място, обхващащи разработване на фотоволтаичен проект и инсталации. При анализа на отговорите на въпросника, получени от 36-те съдействащи несвързани вносители, се оказа, че известен брой от тях могат в действителност да бъдат квалифицирани като оператори надолу по веригата, като тяхната основна дейност е инсталацията. Този въпрос ще бъде предмет на допълнително проучване в по-нататъшния ход на разследването.
(242)
Като цяло процентът на дейност на операторите надолу по веригата по отношение на разследвания продукт е различен в рамките на цялостната им дейност. През РП той представлява средно 41 %. Рентабилността на съдействащите оператори, свързана с разследвания продукт, е била средно с около 11 %, през Р. По отношение на работните места седемте съдействащи оператори надолу по веригата са осигурявали работа на около 550 души по време на РП.
(243)
Беше изказано твърдението, че антидъмпинговите мерки не са в интерес на Съюза, тъй като ще повишат цената на модулите, като по този начин ще разубедят крайните ползватели/потребители да правят инсталации. Следователно операторите надолу по веригата биха имали далеч по-малко поръчки и ще трябва да намалят дейността си. Тази оценка беше основана на проучване на Prognos относно възможната загуба на работни места, предоставено в хода на разследването. Проучването предвижда, че голяма част от работните места на пазара на фотоволтаични продукти на Съюза ще се окажат в опасност, ако бъдат въведени мита. Проучването използва приблизителна оценка на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия (EPIA), според която общият брой на преките работни места, съществуващи през 2011 г. на всички етапи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти, включително производители, вносители и оператори на Съюза нагоре и надолу по веригата, е 265 000. Вземайки за отправна точка приблизителната оценка за 2011 г. на общите преки работни места във фотоволтаичния сектор, проучването на Prognos заключи, че от общо 265 000 работни места до 242 000 от тях ще бъдат загубени в срок от три години, в зависимост от нивото на митата. Твърди се, че повечето от загубите на работни места ще бъдат отчетени на пазара надолу по веригата, в който според Prognos през 2011 г. са работили около 220 000 души.
(244)
Разследването не потвърди сценария по-горе и посочи значително по-нисък брой преки работни места, съществуващи на пазара на Съюза за фотоволтаични продукти през 2011 г., по време на РП и през 2012 г.
(245)
Като начало в разследването се изказва съмнение относно точността на общия брой преки работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислени според оценката на Европейската асоциация на фотоволтаичната индустрия. По-специално по време на посещението за проверка в EPIA се оказа, че основните данни, довели до заключението, че работните места са 265 000, са неточни и не позволяват да се стигне до това заключение. Всъщност получената по време на посещението за проверка информация показва, че броят на директните работни места във фотоволтаичната индустрия, изчислен за 2011 г., вероятно съдържа граница на грешката до 20 %. В допълнение оценката включва заетостта в други европейски държави извън Европейския съюз, както и заетостта, свързана с тънкослойните продукти, които попадат извън обхвата на настоящото разследване.
(246)
Въпреки тези съмнения, дори ако първоначалната оценка на броя на работните места бъде използвана за анализ на въздействието относно мерките, трябва да бъдат направени следните забележки. Оценката включва европейските работни места във фотоволтаичната индустрия през 2011 г., които са съотнесени с много голям брой фотоволтаични инсталации в ЕС през въпросната година (около 20 GW). Разумно е да се приеме, че с оглед намаляването на инсталациите, които възлизат на около 17,5 GW през РП и на 15 GW през 2012 г., конкретно броят на работните места, бидейки пряко свързан с равнището на инсталациите, съответно е намалял. За тази цел в някои общодостъпни специализирани печатни издания се посочва, че в най-големия национален пазар, Германия, между 2011 г. и 2012 г. заетостта във фотоволтаичния сектор е намаляла от 128 000 на 100 000, включително работните места при производителите. Освен това разследването изрази сериозни съмнения за това, дали цифрата включва само работни места на пълно работно време, отнасящи се единствено до фотоволтаичната индустрия. За тази цел при разследването бе установено, че особено в пазара надолу по веригата (инсталации) фотоволтаичната дейност обикновено е само част от много по-широка стопанска дейност, основната част от която са отоплителни или електрически инсталации, водопроводни инсталации и др.
(247)
С оглед на горепосоченото е вероятно налагането на мерки да доведе до увеличение на цените на разследвания продукт в Съюза, като това евентуално ще предизвика намаляването на броя на фотоволтаичните инсталации в краткосрочен план. Въпреки това работните места в тази част от пазара могат да бъдат негативно засегнати само в ограничена степен поради следното. Първо, дейността, свързана с фотоволтаичните продукти, поне за някои от монтажниците представлява само част от търговската им дейност и при това е със сезонен характер. Поради това монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности в ситуация на намалено търсене на фотоволтаични инсталации. Тъй като енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност са цели на равнището на ЕС, правно обвързващи за държавите членки, трябва да се очаква, че намаленото търсене на слънчеви инсталации ще доведат до повишено търсене на други форми на електрическа енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Много от заетите лица в сектора надолу по веригата вероятно притежават необходимите умения, за да се възползват от увеличеното търсене в тези свързани сектори. Второ, с оглед на съществуващите ползи на пазара надолу по веригата (вж. съображение 242 по-горе) монтажниците следва да са в състояние да поемат част от увеличението на цените, като по този начин се ограничи въздействието върху крайните цени и търсенето на фотоволтаични инсталации.
(248)
Независимо от налагането на мита, някои общественодостъпни прогнози относно търсенето на фотоволтаични инсталации прогнозират свиване на търсенето през 2013 г., с инсталации между 9,8 GW и 16,5 GW годишно през 2013 г., което при всички случаи би имало отрицателно въздействие върху броя на работните места в пазара надолу по веригата.
(249)
На последно място бе отбелязано, че е било вероятно това увеличение на цените на фотоволтаичните продукти да се случи при всички случаи, тъй като производството на КНР, което снабдява пазара на Съюза, очевидно води до големи загуби, а подобна ситуация е в разрез с устойчивото развитие.
(250)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че въздействието на антидъмпинговите мита върху операторите надолу по веригата ще бъде до известна степен отрицателно в краткосрочен план, с оглед на по-голямото свиване в областта на инсталациите, отколкото в алтернативен сценарий без мита, прогнозиран от някои от големите изследователски центрове, и дотолкова, доколкото митото не може да се поеме от операторите надолу по веригата. Въпреки възможното намаление в търсенето на фотоволтаични инсталации, монтажниците следва да бъдат в състояние да извършват други дейности, свързани с други екологосъобразни енергийни източници или пък с основната стопанска дейност на монтажниците, спомената по-горе.
6. Интерес на крайните ползватели (потребителите)
(251)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните ползватели, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили становища. В такъв случай се вземат предвид два типа крайни ползватели: потребителите (домакинствата) и други крайни ползватели (напр. институции, дружества). Разследването показа, че само около една четвърт от съществуващите фотоволтаични инсталации в Съюза (т.нар. „покривни“ или „по-малки инсталации“) са били поръчани от потребителите. Другите инсталации (монтирани на земята, промишлени и търговски в много по-широк мащаб) са били поръчани от други крайни ползватели.
(252)
Няколко страни заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, потребителите ще пострадат от увеличение на цените на фотоволтаичните модули. Макар и да може да се очаква цените на фотоволтаичните модули на пазара на ЕС да се повишат донякъде в резултат на митата, вероятно е потребителите и други крайни ползватели да бъдат засегнати от това само в известна степен, тъй като разследването показа, че цената на модул представлява до 50 % от общите разходи за фотоволтаична инсталация. С оглед на маржовете на печалба на лицата, разработващи проекти, и на специалистите по инсталиране е разумно да се приеме, че евентуалното увеличение на цената на модули за потребителя може да бъде поне частично неутрализирано и поради това въздействието му да бъде смекчено. Въз основа на наличните доказателства се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат поне отчасти от веригата за доставки и следователно не е задължително да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(253)
Следва да се отбележи също, че ако не бъдат наложени мита, вероятното прекратяване на дейността на промишлеността на Съюза би могло да остави на потребителите само един източник на доставка на модули в бъдеще. При този сценарий производителите износители от КНР ще бъдат в състояние да увеличат още повече своята много силна позиция на пазара, а това би могло също да доведе до повишаване на цените в краткосрочен и средносрочен план в ущърб на потребителите/крайните ползватели. Във всеки случай, както беше посочено по-горе, вероятно е увеличението на цените да се случи така или иначе с оглед на факта, че производството от КНР е на загуби.
(254)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше прието заключението, че налагането на мерки би имало като цяло ограничено въздействие върху потребителите и други крайни ползватели. Както се посочва в съображение 182 по-горе, това положение е независимо от ролята на националните схеми за насърчаване на търсенето на фотоволтаични инсталации. Ако националните схеми за подпомагане са адаптирани към по-високите цени на слънчевите панели (посредством по-високи преференциални цени), отражението върху потребителите може да бъде равно на нула.
7. Други аргументи
(255)
Някои страни заявиха, че промишлеността на Съюза не е в състояние да снабдява пазара на ЕС в необходимите количества и поради това, ако се наложат антидъмпингови мита, е налице сериозен риск от недостиг в ЕС, което може да доведе до по-нататъшно увеличение на цените на разглеждания продукт.
(256)
Разследването установи, че този аргумент е неоснователен. Промишлеността на Съюза не използва в достатъчна степен производствения си капацитет от 2009 г. насам. През РП степента на използване на производствения капацитет на Съюза за модули е била 41 %, с допълнителен свободен капацитет от около 5,7 GW; тази за елементи е била 63 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,2 GW, а тази за полупроводникови пластини - 55 %, с допълнителен свободен капацитет от около 1,6 GW. Поради това, благодарение на свободния капацитет, промишлеността на Съюза би била в състояние в краткосрочен план да се конкурира за допълнителна част от пазара. Също и в средносрочен план е разумно да се приеме, че промишлеността на Съюза ще разшири своя производствен капацитет, за да може да се постигнат по-големи икономии от мащаба и да се даде възможност за по-нататъшни намаления на цените. Освен това по света съществуват и други източници на доставки, които присъстват на пазара на Съюза и които ще са в състояние да се конкурират на този пазар в случай на намаляване на вноса на китайски продукти. Разследването разкри, че съществуващият свободен капацитет от некитайска продукция извън ЕС през РП е бил 5,6 GW за модули, 6 GW за елементи и 6 GW за полупроводникови пластини. Поради това се стигна до заключението, че общият свободен капацитет на ЕС и на трети производители извън ЕС е достатъчен, за да компенсира в краткосрочен план потенциалното намаление на вноса от Китай, с оглед на търсенето на фотоволтаични инсталации в ЕС за 2013 г. (между 9,8 и 16,5 GW) и за 2014 г. (9 и 17,1 GW), прогнозирано от главни изследователски центрове, като EPIA.
(257)
Някои страни заявиха също, че налагането на антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт ще навреди на развитието на пазара на фотоволтаични продукти в Европа и поради това целите на програмата на ЕС за 2020 г. относно енергията от възобновяеми източници и намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС няма да бъдат постигнати.
(258)
Като начало, целите за 2020 г. не зависят изключително от слънчевата енергия. Също толкова важни са други екологични енергии като: вятър, биомаса, водна енергия и др., Тъй като в целите за 2020 г. не е определен конкретен процент, който да се отнася към слънчевата енергия, не се очаква леко занижения брой на фотоволтаичните инсталации да повиши цялостните разходи за програмата за 2020 г. Освен това цената на слънчевите панели е само един от многото фактори, които са от жизненоважно значение за развитието на фотоволтаичната индустрия в Европа. Също толкова важни са: благоприятна правна и финансова рамка на европейско и национално равнище, подобрен достъп до финансирането на проекти, свързани с възобновяеми източници на енергия, и инвестиране в научноизследователска и развойна дейност. Колкото до финансирането на инвестициите в слънчевата енергия, налагането на мита ще подобри състоянието на промишлеността на Съюза и на фотоволтаичния сектор като цяло. В резултат на това то също така вероятно ще подобри достъпа до капитал както за промишлеността на Съюза, така и за инвеститорите във фотоволтаичния сектор. В заключение се припомня, че целта на митата не е китайският внос да се премахне, а да се възстанови лоялната конкуренция. Ако цената на разглеждания продукт се повиши, данните за печалбите, реализирани на пазара надолу по веригата, позволяват да се допусне, че нарастването на цените ще бъде отчасти компенсирано от операторите на пазара надолу по веригата. Поради това цената на модулите не следва да се повиши значително за крайните ползватели/потребителите и търсенето на слънчеви инсталации може да се задържи в прогнозирания обхват.
(259)
Въз основа на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително неблагоприятно отражение върху другите политики на ЕС.
8. Заключение относно интереса на Съюза
(260)
Общите положителни ефекти за промишлеността на Съюза надвишават възможното неблагоприятно въздействие върху други оператори на пазара за фотоволтаични продукти, включително потребителите и други крайни ползватели.
(261)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват убедителни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(262)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(263)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(264)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, бе взето под внимание това, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от тази промишленост при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 10 % от оборота, въз основа на предоставената в жалбата информация, би могъл да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на дъмпинг, нанасящ вреда.
(265)
На тази основа бе изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 10 % към производствените разходи през РП на включените в извадката производители от Съюза.
(266)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и среднопретеглената стойност на ненанасящата вреда цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители в Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(267)
В светлината на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент бе счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса на кристални силициеви ФВ модули и ключови компоненти (т.е. елементи и полупроводникови пластини) с произход или изпратени от КНР на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито.
(268)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съответно включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(269)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(270)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Ставка на митото
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Други съдействащи дружества (приложение)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Всички други дружества
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Посочените по-горе антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(272)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(273)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(274)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(275)
Както беше посочено в раздел 5 от известието за започване на процедурата, Комисията е в процес на определяне на това, дали целият внос на разглеждания продукт от КНР може да се счита за продукт с произход от КНР. По-специално това е важно в случай на модули, които могат да съдържат компоненти и части с произход от различни държави. Съгласно член 1, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, държавата на износ на дъмпинговия продукт може да бъде междинна държава. Следва също така да се отбележи, че жалбата се отнася до внос от КНР, без в нея да се уточнява произходът на този внос. И на последно място, антидъмпинговото разследване и разследването за изравнителни мерки, проведени от САЩ във връзка със същия продукт, внесен от КНР, разкриха сложността на операциите по производство и комплектуване, които водят до определяне на страната на произход (9). В контекста на тези съображения и без да се засяга заключението, което ще бъде постигнато по тези въпроси на окончателния етап, се счете за целесъобразно временните мерки да обхващат разследвания продукт с произход или изпратен от КНР, освен ако продуктът е под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
(276)
Както беше посочено по-горе в съображение 3, Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход и изпратен от КНР подлежи на регистрационен режим в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2013. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основен антисубсидиен регламент“) (10).
(277)
Що се отнася до сегашното антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(278)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване, започнато от Комисията съгласно член 10 от основния антисубсидиен регламент с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 8 ноември 2012 г. (11), регистрацията на вноса в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(279)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(280)
Предвид на изключителните обстоятелства в настоящата процедура, а именно, че тя касае продукт, чийто пазар изисква стабилност на доставките в краткосрочен план, се счита за целесъобразно временните антидъмпингови мерки да се въведат постепенно. По-конкретно, тъй като промишлеността на Съюза понесе вреда в резултат на нелоялните търговски практики от съответната държава през РП, производителите от Съюза не могат веднага да предложат необходимите количества, ако нивата на внос се понижат вследствие на мерките.Постепенното въвеждане на антидъмпинговото мито ще даде възможност на промишлеността на Съюза да увеличи предлагането в краткосрочен план. Освен това, като се предостави достатъчно време на промишлеността на Съюза да повиши производството си, наличните количества на разглеждания продукт ще останат на разумни нива и така ще се отговори на търсенето. По тази причина се счита за целесъобразно митото да се въведе на два етапа.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(281)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на кристални силициеви фотоволтаични модули или панели и елементи и полупроводникови пластини от вида, използван в кристалните силициеви фотоволтаични модули или панели (елементите и полупроводниковите пластини са с дебелина, непревишаваща 400 μm), понастоящем класирани в кодове по КН ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 и ex 8541 40 90 (кодове по ТАРИК 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 и 8541409039), с произход или изпратени от Китайската народна република, освен ако те са под режим транзит по смисъла на член V от ГАТТ.
Следните продуктови видове са изключени от определението на разглеждания продукт:
-
зарядни устройства с използване на слънчева енергия, състоящи се от по-малко от шест елемента, които са преносими и служат за захранване на устройства с електроенергия или за зареждане на батерии;
-
тънкослойни фотоволтаични продукти;
-
кристални силициеви фотоволтаични продукти, които са трайно вградени в електрически изделия, в случаите, когато електрическите изделия имат функция, различна от производство на електроенергия, и когато тези електрически изделия потребяват електрическата енергия, произведена от вградения фотоволтаичен елемент (или елементи) от кристален силиций.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
i)
от влизането в сила на настоящия регламент до 5 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Всички дружества
11,8 %
ii)
от 6 август 2013 г.:
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Дружества, посочени в приложението
47,6 %
Всички други дружества
67,9 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Регламент (ЕС) № 182/2013 се изменя, както следва:
1.
Вмъкват се ново заглавие Ж и ново съображение 22:
„Ж. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРАЦИОННИЯ РЕЖИМ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ЗАЩИТА СРЕЩУ ДЪМПИНГОВ ВНОС
(22)
От 6 юни 2013 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос.“
2.
В член 1, параграф 1 думите „член 14, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 и“ се заличават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 юни 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 513/2013 AL COMISIEI
din 4 iunie 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2013 prin care se supun înregistrării importurile de acest tip originare sau expediate din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7 și articolul 14 alineatul (5),
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 6 septembrie 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Ancheta a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la data de 25 iulie 2012 de EU ProSun (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
2. Înregistrarea
(3)
În urma unei cereri adresate de către reclamant și susținute de documente justificative, Comisia a adoptat, la 1 martie 2013, Regulamentul (UE) nr. 182/2013 (3) prin care se supun înregistrării importurile de module fotovoltaice din siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din Republica Populară Chineză începând cu 6 martie 2013.
3. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC și importatorii cunoscuți cu privire la deschiderea anchetei. De asemenea, Comisia a informat producătorii din SUA, care a fost considerată o posibilă țară analogă.
(5)
Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(6)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori independenți și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii independenți și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit și „eșantionare”).
(a) Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Toți producătorii cunoscuți din Uniune și asociația de producători cunoscută au fost informați cu privire la selecția eșantionului provizoriu de producători din Uniune. Eșantionul provizoriu a fost format din nouă producători din Uniune dintre cei aproximativ 220 de producători din Uniune care erau cunoscuți, înainte de deschiderea anchetei, ca fabricând produse similare (a se vedea considerentul 26 de mai jos), selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției, luând în considerare volumul vânzărilor și situarea geografică care ar putea face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. S-a asigurat faptul că eșantionul acoperă atât producătorii din Uniune integrați vertical, cât și pe cei neintegrați. Părțile interesate au fost, de asemenea, invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Mai multe părți interesate au transmis observații cu privire la eșantionul provizoriu și o parte interesată a solicitat o audiere la consilierul-auditor.
(8)
Mai multe părți interesate au ridicat următoarele obiecții cu privire la eșantionul provizoriu de producători din Uniune:
(i)
Unele părți au susținut că informațiile limitate furnizate cu privire la eșantionul provizoriu selectat au fost insuficiente și le-au împiedicat să formuleze observații pertinente legate de eșantionul propus. În special, acestea au criticat faptul că identitatea producătorilor Uniunii a fost păstrată confidențială și au solicitat să fie comunicate statele membre în care sunt situați producătorii din Uniune incluși în eșantion, precum și cota de producție a producătorilor din Uniune selecționați din volumul total al producției de module fotovoltaice, celule și plachete, precum și procentul din producție și vânzări reprezentat de către întreprinderile din eșantion în mod individual și de eșantion în ansamblu.
(ii)
Metoda utilizată pentru selectarea eșantionului a fost contestată pe motivul că „confundă trei etape diferite”, și anume sprijinul pentru deschiderea anchetei, definiția industriei din Uniune și eșantionarea. Prin urmare, s-a afirmat că nu este clar dacă industria din Uniune era deja definită în momentul selectării eșantionului și, prin urmare, dacă eșantionul poate fi considerat reprezentativ. Fără definirea industriei din Uniune la stadiul de eșantionare, părțile interesate au fost împiedicate să verifice dacă eșantionul provizoriu a fost reprezentativ și, în consecință, dacă pe baza eșantionului, situația industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă, astfel cum este definită în considerentul 19 de mai jos, poate fi evaluată corect. În plus, s-a afirmat că este inadecvat să se selecteze eșantionul provizoriu pe baza răspunsurilor primite din partea producătorilor din Uniune la examinarea sprijinului pentru deschiderea anchetei.
(iii)
S-a afirmat, de asemenea, că eșantionul provizoriu a fost selectat doar dintre întreprinderile care și-au exprimat sprijinul în favoarea prezentei anchete.
(iv)
O parte a afirmat că, deoarece întreprinderile integrate pe verticală sunt incluse în eșantionul provizoriu, volumul producției de plachete și celule ar putea fi luat în calcul de două sau de trei ori, ceea ce aruncă îndoieli cu privire la reprezentativitatea globală a eșantionului. S-a cerut ca, pentru producătorii integrați vertical, numai volumul producției de module să fie luat în considerare, nu și volumul de celule și plachete.
(v)
Aceeași parte a afirmat că datele pe care s-a bazat selectarea eșantionului au fost cel puțin parțial nefiabile, ceea ce ar putea afecta reprezentativitatea eșantionului provizoriu în ansamblu.
(vi)
Una dintre părți a furnizat o listă care ar conține circa 150 de producători din Uniune suplimentari de produse similare, afirmând că și aceștia ar fi trebuit luați în considerare pentru selectarea unui eșantion de producători din Uniune.
(9)
Argumentelor aduse de părți li s-a răspuns după cum urmează:
(i)
Producătorii din Uniune au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor din cauza riscului de represalii. Au existat, într-adevăr, amenințări reale împotriva producătorilor din Uniune de a-și vedea afectate interesele comerciale atât în Uniune, cât și în afara acesteia. Comisia a considerat că aceste cereri au fost suficient de întemeiate pentru a li se da curs. Divulgarea amplasării sau a ponderii în producție și vânzări a producătorilor individuali din Uniune selectați pentru eșantion ar putea foarte ușor să dezvăluie identitatea producătorului în cauză și cererile în această privință au trebuit respinse.
(ii)
Comisia nu a „confundat” determinarea sprijinului pentru deschiderea unei anchete, definirea industriei din Uniune și selectarea eșantionului provizoriu, întrucât aceste etape au rămas independente una de alta, iar deciziile în legătură cu fiecare dintre ele au fost luate separat. Nu s-a demonstrat în ce măsură utilizarea datelor privind producția și vânzările furnizate de producătorii din Uniune în contextul examinării sprijinului pentru deschiderea anchetei a afectat reprezentativitatea eșantionului. La deschiderea anchetei, industria din Uniune a fost, într-adevăr, definită provizoriu. Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune și de la alte părți înainte de deschiderea anchetei au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune în mod provizoriu pentru perioada de anchetă, astfel cum este definită în considerentul 19 de mai jos.
(iii)
Toți producătorii din Uniune care au răspuns la întrebările legate de sprijinul acordat pentru deschiderea anchetei au fost luați în considerare pentru eșantion, indiferent dacă aceștia au sprijinit, s-au opus sau nu au exprimat nicio opinie cu privire la anchetă; prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(iv)
Problema dublei sau triplei contabilizări a fost luată în considerare în momentul în care a fost selectat eșantionul provizoriu. S-a constatat că excluderea producției și vânzărilor de plachete și celule ale producătorilor din Uniune integrați vertical nu ar ține seama de o parte din producția de plachete și celule vândute pe piața liberă. Prin urmare, s-a considerat că excluderea vânzărilor de plachete și celule din volumul total de producție nu ar conduce neapărat la un eșantion mai reprezentativ. În plus, reprezentativitatea eșantionului a fost stabilită nu numai pe baza volumului producției, ci și în funcție de răspândirea geografică și de o reprezentare echilibrată a producătorilor integrați vertical și neintegrați. Reprezentativitatea relativă a volumului producției a fost calculată la nivelul fiecărui tip de produs similar. Pe această bază, s-a considerat că metodologia pentru selectarea eșantionului provizoriu a fost rezonabilă și, prin urmare, eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune în ceea ce privește produsul care face obiectul anchetei în ansamblu. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(v)
În ceea ce privește fiabilitatea datelor, eșantionul a fost selectat pe baza informațiilor disponibile în momentul efectuării selecției eșantionului, astfel cum se prevede la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. În privința fiabilității datelor utilizate în sprijinul deschiderii anchetei, ancheta nu a descoperit nicio dovadă că datele colectate înaintea deschiderii ar cuprinde lacune semnificative. Prin urmare, se poate presupune în mod rezonabil că baza pe care a fost selectat eșantionul provizoriu a fost suficient de fiabilă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(vi)
În ceea ce privește lista de aproximativ 150 de producători din Uniune suplimentari, trebuie remarcat faptul că aceste informații au fost depuse cu mult după termenul prevăzut pentru ca părțile interesate să prezinte observații privind componența eșantionului provizoriu, iar producătorii din Uniune să se manifeste și să solicite să fie incluși în eșantion. În plus, aproximativ 30 de producători din Uniune incluși în această listă erau de fapt cunoscuți de Comisie la momentul selectării eșantionului. Mai mult, toți producătorii din Uniune care s-au prezentat după publicarea avizului de deschidere au fost luați în considerare la selectarea eșantionului. Pe această bază, reprezentativitatea eșantionului nu a fost afectată. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(10)
După primirea observațiilor, componența eșantionului a fost revizuit, din cauză că au existat indicii că una dintre întreprinderile selectate nu ar fi fost în situația de a coopera pe deplin. Pentru a menține nivelul de reprezentativitate a eșantionului, a fost selectat un producător suplimentar din Uniune. Eșantionul revizuit este constituit, prin urmare, din 10 întreprinderi, selectate pe baza celui mai mare volum reprezentativ pentru fiecare nivel de producție, luând în considerare volumul vânzărilor pe piața UE și situarea geografică care puteau face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. Ca urmare, eșantionul revizuit de producători din Uniune reprezintă, ca procent din totalul producției din Uniune, între 18 % și 21 % pentru module, între 17 % și 24 % pentru celule și între 28 % și 35 % pentru plachete și acoperă producătorii integrați vertical și neintegrați. Având în vedere că un procentaj exact ar permite calcularea volumului de producție al producătorului din Uniune suplimentar menționat mai sus și, prin urmare, determinarea identității acestuia, nu se pot dezvălui procentele exacte.
(b) Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(11)
Ținând seama de numărul potențial mare de importatori neafiliați, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor importatorilor li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat în perioada de anchetă, definită în cadrul considerentului 19 de mai jos.
(12)
Dintre cei aproximativ 250 de importatori neafiliați prezentați de reclamant și pe care i-a contactat Comisia, 36 de părți au răspuns la formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere: 35 pentru module, un singur răspuns pentru celule și niciun răspuns pentru plachete. Eșantionul a fost selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, pentru a acoperi cel mai mare volum reprezentativ de importuri care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion de trei importatori neafiliați pentru module și unul pentru celule. În urma observațiilor primite, Comisia a decis să includă în eșantion încă un importator neafiliat pentru module. Această întreprindere s-a prezentat și a afirmat că nivelul său de activitate ar justifica includerea sa în eșantion. Datele pe care le transmisese inițial au fost, prin urmare, reexaminate și s-a dovedit că se strecurase o eroare materială în ceea ce privește volumul importurilor raportat de către importatorul în cauză. Din aceste motive, întreprinderea în cauză a fost inclusă în eșantionul de importatori neafiliați. În plus, două întreprinderi care fuseseră inițial selectate în eșantion nu au răspuns la chestionar și, prin urmare, au fost considerate necooperante cu ancheta și excluse din eșantionul de importatori neafiliați. Prin urmare, eșantionul importatorilor neafiliați era compus din doi importatori pentru module și un importator pentru celule, reprezentând aproximativ 2 %-5 % din totalul importurilor din țara în cauză. Totuși, după primirea răspunsului la chestionar, a devenit evident că activitatea de bază a doi dintre cei trei importatori se concentrează, de fapt, pe instalațiile solare și nu pe comerțul cu produsul în cauză. Ancheta a arătat că majoritatea importurilor pentru produsul în cauză intră pe piața Uniunii prin societăți afiliate producătorilor-exportatori din RPC sau prin întreprinderile care realizează instalarea ori prin promotorii de proiecte. În aceste condiții, eșantionul a fost considerat, în mod provizoriu, reprezentativ. Cu toate acestea, în cursul anchetei suplimentare, Comisia va contacta și alți importatori neafiliați cooperanți pentru a verifica dacă aceștia se califică drept importatori și pentru a vedea dacă dimensiunea eșantionului poate fi mărită.
(c) Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(13)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare în vederea determinării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul vizat în perioada de anchetă, definită în cadrul considerentului 19 de mai jos. Au fost, de asemenea, consultate autoritățile țării în cauză.
(14)
Nu mai puțin de 135 de producători-exportatori chinezi (adesea grupuri de mai multe întreprinderi) s-au prezentat în cadrul exercițiului de eșantionare. Societățile care au cooperat reprezintă 80 % din valoarea totală a exporturilor chineze. Eșantionul selectat de șapte grupuri de întreprinderi este format din primii trei exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de module, din primii doi exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de celule și din primii doi exportatori cooperanți cu cel mai mare volum de exporturi de plachete.
(d) Răspunsuri la chestionare și verificări
(15)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion, precum și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați incluși în eșantion, operatorilor din amonte și din aval și asociațiilor acestora care s-au prezentat în termenele stabilite în avizul de deschidere. Comisia a contactat și o asociație reprezentativă a consumatorilor.
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionar de la toți producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați din Uniune incluși în eșantion, precum și de la 21 de operatori din amonte și din aval și de la trei asociații ale acestora.
(17)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor (grupuri de) întreprinderi.
(a)
Producători din Uniune
-
Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor 10 producători din Uniune incluși în eșantion.
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, RPC
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, RPC
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, RPC
-
JingAo Group, RPC
-
Jinzhou Yangguang Energy, RPC
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, RPC
-
Yingli Green Energy Holding Company, RPC
(c)
Importatori afiliați din Uniune
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Germania
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italia
-
Delta Energy Systems S.r.l., Roma, Italia
-
Sunways AG, Konstanz, Germania
-
JA Solar GmbH, München, Germania
(d)
Comercianți/importatori afiliați din afara Uniunii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, RAS Hong Kong
-
Wealthy Rise International Ltd, RAS Hong Kong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Elveția
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Elveția
(e)
Importator neafiliat din Uniune
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Germania
(f)
Operatori din amonte
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Germania
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Germania
(g)
Operatori din aval
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Germania
-
ValSolar SL, Badajoz, Spania
(h)
Asociații
-
EPIA, Bruxelles, Belgia
(18)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din India, în calitate de țară analogă, la sediul următoarelor întreprinderi:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, India
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, India
4. Perioada de anchetă și perioada examinată
(19)
Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2011 și 30 iunie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 2009 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză constă în module sau panouri fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, precum și celule și plachete de tipul celor utilizate în modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin, originare sau expediate din Republica Populară Chineză. Celulele și plachetele au o grosime de maximum 400 de micrometri. Acest produs este încadrat în prezent la codurile NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 și ex 8541 40 90 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(21)
Următoarele tipuri de produse sunt excluse din definiția produsului în cauză:
-
încărcătoarele solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii;
-
produsele fotovoltaice cu strat subțire;
-
produsele fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt integrate permanent în produse electrice, în cazul cărora produsele electrice au altă funcție decât generarea de energie electrică și aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaică/fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate.
(22)
Modulele, celulele și plachetele fotovoltaice transformă lumina solară în energie electrică. Conversia este efectuată de celulele care absorb lumina și o transformă în energie electrică prin intermediul siliciului cristalin.
(23)
Plachetele reprezintă prima etapă a procesului de producție. Acestea sunt construite din siliciu cristalin și constituie componentele-cheie pentru producția de celule.
(24)
În primul rând, siliciul cristalin trebuie topit pentru a obține lingouri de siliciu cristalin, care sunt apoi secționate pentru a obține plachetele. Plachetele sunt tratate printr-o secvență de prelucrare cu semiconductori de înaltă tehnologie pentru a obține celulele solare funcționale. Celulele reprezintă cea de-a doua etapă a procesului de producție. Ele au o joncțiune pozitiv-negativ, care are rolul de a colecta și de a transmite electricitatea generată de celulă.
(25)
Modulele reprezintă a treia etapă a procesului de producție. Pentru asamblarea modulelor, celulele sunt lipite unele de altele cu sârme sau benzi metalice plate, rezultând un șir de celule. Acestea se laminează între plăci. În general, placa superioară este din sticlă, iar cea de suport este polimerică. De obicei, se utilizează rame care să permită montarea la fața locului (de exemplu, pe acoperișuri). Modulul poate să aibă sau nu un invertor.
2. Produsul similar
(26)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din India, care a servit drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice, precum și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(i) Caracteristici fizice, chimice și tehnice și utilizări finale
(27)
Mai multe părți interesate au susținut că ancheta nu poate acoperi trei produse cu caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite și, prin urmare, modulele, celulele și plachetele ar trebui să facă obiectul a trei anchete separate. În plus, acestea au susținut că nu este clar dacă ancheta acoperă un singur produs sau trei produse distincte și, prin urmare, că nu beneficiază de toate posibilitățile de a-și apăra interesele. S-a cerut, de asemenea, excluderea plachetelor din anchetă ca alternativă dacă nu sunt excluse plachetele monocristaline (a se vedea considerentele 42-44 de mai jos).
(28)
Producția de plachete - celule - module este un singur proces de producție, cu diferite etape de producție. Modulele, celulele și plachetele determină împreună caracteristicile produsului finit (modulele). Ancheta a arătat că producția de plachete și celule este direct și exclusiv dedicată fabricării de module; modulele, celulele și plachetele au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice (determinate de materia primă utilizată) și au aceeași utilizări finale de bază, și anume sunt vândute în scopul integrării în sisteme solare fotovoltaice. Performanța modulelor este legată direct de performanța plachetelor și a celulelor.
(29)
Avizul de deschidere a anchetei a precizat în mod clar că modulele, celulele și plachetele constituie produsul care face obiectul anchetei. Prin urmare, părțile interesate au avut toate posibilitățile de a-și apăra interesele pe baza produsului în cauză, astfel cum a fost definit. Din aceste motive, argumentele au fost respinse.
(ii) Nomenclatura diferită
(30)
S-a afirmat, de asemenea, că modulele, celulele și plachetele nu pot fi considerate un singur produs, întrucât au mai multe niveluri diferite de coduri NC din opt cifre, subpoziții din șase cifre, poziții tarifare din patru cifre în cadrul Sistemului armonizat (SA) și capitole din două cifre, iar acestea se găsesc, de asemenea, în diferite secțiuni ale Nomenclaturii SA. Acest argument ca atare este nerelevant pentru determinarea definiției produsului supus unei anchete antidumping care se bazează pe caracteristicile fizice ale produsului în cauză.
(iii) Valoarea adăugată a celulelor
(31)
Mai multe părți au susținut că valoarea adăugată de procesul de conversie a celulelor reprezintă cea mai mare parte din valoarea unui modul și că, prin urmare, celulele trebuie considerate un produs distinct.
(32)
Ancheta a arătat că producția de celule este cea mai complexă etapă, din punct de vedere tehnologic, din procesul de producție. Cu toate acestea, s-a dovedit, de asemenea, că cele trei etape de prelucrare sunt legate între ele și că valoarea adăugată nu este concentrată într-o anumită etapă a procesului de producție, ci este repartizată de-a lungul întregului proces. Din aceste motive, argumentul a fost respins.
(iv) Piețe comerciale separate
(33)
Unele părți interesate au afirmat că modulele, celulele și plachetele au piețe comerciale separate și că, prin urmare, ar trebui să fie tratate ca produse diferite, lucru dovedit, de asemenea, de faptul că un număr mare de producători nu sunt integrați pe verticală.
(34)
Modulele, celulele și plachetele nu pot fi considerate produse distincte, ale căror prețuri variază doar în funcție de factori de piață. De fapt, prețurile lor sunt strict interconectate și afectate de prețul polisiliciului. De asemenea, așa cum s-a arătat și mai sus, în considerentele 23-25, produsul în cauză este fabricat printr-un singur proces de producție cu diferite etape. Faptul că unii producători nu sunt integrați pe verticală ține doar de decizii comerciale și de economii de scară și nu infirmă această concluzie. Din aceste motive, acest argument a trebuit respins.
(v) Utilizare finală și interschimbabilitate
(35)
Mai multe părți interesate au susținut că modulele, celulele și plachetele trebuie tratate ca produse diferite, având în vedere faptul că acestea au utilizări finale diferite și nu sunt interschimbabile.
(36)
După cum s-a menționat mai sus, ancheta a arătat că procesul de producție a plachetelor - celulelor - modulelor este un singur proces de producție și, prin urmare, problema interschimbabilității între diferitele etape ale unui singur proces de producție nu se aplică. În plus, modulele, celulele și plachetele au aceeași utilizare finală, convertirea luminii solare în energie electrică și, prin urmare, nu pot fi utilizate pentru alte aplicații.
(vi) Canale de distribuție
(37)
O parte interesată a afirmat că modulele, celulele și plachetele nu au aceleași canale de distribuție și ar trebui, prin urmare, să nu fie considerate un singur produs. Ancheta a arătat că modulele, celulele și plachetele pot fi distribuite prin canale de distribuție diferite sau similare. Cu toate acestea, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este, prin urmare, că faptul de a avea canale de distribuție diferite nu se consideră un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(vii) Percepția consumatorului
(38)
S-a afirmat că modulele, celulele și plachetele diferă în mod substanțial în ceea ce privește percepția consumatorului și că, prin urmare, nu ar trebui considerate un singur produs.
(39)
La fel ca mai sus, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este, prin urmare, că o percepție diferită a consumatorului nu se consideră un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(viii) Produse cu strat subțire
(40)
O parte interesată a afirmat că produsele fotovoltaice cu strat subțire ar trebui incluse în definiția produsului în cauză, argumentând că acestea au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale de bază.
(41)
Produsele fotovoltaice cu strat subțire sunt excluse în mod specific din definiția produsului (a se vedea considerentul 21 de mai sus). Produsele fotovoltaice cu strat subțire au caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite față de produsul în cauză. Acestea sunt fabricate în urma unui proces de producție diferit și nu din siliciu cristalin, care constituie principala materie primă pentru producția de module, celule și plachete. Ele au o eficiență mai scăzută a conversiei și un randament energetic mai mic și, prin urmare, nu sunt adecvate pentru aceleași tipuri de aplicații ca și cele vizate de produsul în cauză. Din aceste motive, aceste argumente trebuie respinse.
(ix) Excluderea plachetelor monocristaline
(42)
O parte interesată a afirmat că plachetele monocristaline ar trebui excluse din definiția produsului în cauză, deoarece au caracteristici fizice, chimice și tehnice diferite de cele ale plachetelor multicristaline. S-a afirmat că există diferențe de structură a cristalelor, de formă și de aspect. În plus, s-a afirmat că nu există producție de plachete monocristaline în Uniune.
(43)
Ancheta a constatat că plachetele monocristaline sunt de calitate superioară în raport cu cele multicristaline, deși procesele de producție sunt similare și utilizează aceleași materii prime principale (polisiliciu). Prin urmare, concluzia este că plachetele monocristaline și plachetele multicristaline au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază.
(44)
Ancheta a arătat că utilizările finale de bază sunt identice, deoarece atât plachetele monocristaline, cât și cele multicristaline sunt dedicate exclusiv producției de celule solare (monocristaline și pluricristaline, după caz) și au ca rezultat producția de module solare (monocristaline și pluricristaline, în mod corespunzător). Nu există diferențe semnificative între cele două tipuri de plachete, care sunt interschimbabile, ambele putând fi utilizate pentru a produce celule. În plus, în ceea ce privește afirmația că nu se produc plachete monocristaline în Uniune, ancheta a arătat că în Uniune se produc atât plachete monocristaline, cât și multicristaline. Din aceste motive, acest argument trebuie respins.
(x) Produse semifinite
(45)
În plus, s-a susținut că plachetele și celulele ar trebui considerate produse conductoare semifinite (semifabricate intermediare), în timp ce modulele sunt produse finite: prin urmare, primele nu ar trebui considerate un singur produs.
(46)
Așa cum s-a arătat mai sus, principalele criterii pentru a defini un singur produs sunt aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și aceleași utilizări finale. Prin urmare, având în vedere considerentele 27-29 de mai sus, concluzia este că diferența între produse finite sau semifinite nu este considerată un element determinant. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(xi) Încărcătoare solare
(47)
O parte interesată a solicitat excluderea panourilor solare dedicate exclusiv încărcării bateriilor de 12V, pe baza faptului că acestea au o altă utilizare finală decât modulele de conectare la rețea, din cauza faptului că generează o tensiune mult mai scăzută și, prin urmare, nu sunt adecvate pentru conectarea la rețea.
(48)
În conformitate cu avizul de deschidere, încărcătoarele solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii sunt excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei. Modulele de mai mult de șase celule dedicate exclusiv încărcării bateriilor au aceleași caracteristici de bază și aceeași performanță ca și modulele de conectare la rețea. Ele utilizează o tensiune în circuit deschis mai joasă decât cea utilizată la modulele de conectare la rețea. În ciuda acestei diferențe, ancheta a arătat că acest tip de module pot fi conectate la rețeaua electrică. Tensiunea mai scăzută poate fi ușor compensată de o creștere a dimensiunii și/sau a numărului de celule. Prin urmare, modulele dedicate încărcării bateriilor și care constau din mai mult de șase celule se încadrează în definiția produsului în cauză.
(xii) Concluzie
(49)
Pe baza celor de mai sus, concluzia provizorie este că modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin, precum și celulele și plachetele de tipul celor folosite la modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin, după cum se menționează mai sus, constituie un singur produs. Cu toate acestea, Comisia va investiga în continuare dacă modulele, celulele și plachetele constituie unul singur, două sau trei produse separate. Prin urmare, Comisia invită toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere cu privire la această chestiune, ținând seama de concluzia provizorie la care a ajuns Comisia în acest stadiu. Oricum, chiar și în cazul în care, în cele din urmă, se va consideră că acestea reprezintă două sau trei produse diferite, ancheta actuală ar acoperi toate aceste produse diferite și se vor putea impune măsuri definitive cu privire la module, celule și plachete indiferent dacă acestea constituie unul sau mai multe produse.
C. DUMPINGUL
1. Republica Populară Chineză
1.1. Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(50)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) în cazul producătorilor despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(51)
Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
întreprinderile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea; și
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(52)
În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat un tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenele prevăzute.
(53)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de acordare a TEP la sediile întreprinderilor în cauză.
(54)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei șapte producători-exportatori (grupuri de întreprinderi) care solicită TEP nu îndeplinește cerințele criteriilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(55)
Toate cele șapte grupuri de întreprinderi au beneficiat de regim fiscal și de subvenții preferențiale și, prin urmare, nu au putut să demonstreze că nu ar face obiectul unor denaturări semnificative moștenite de la sistemul de economie planificată; ca urmare, niciunul nu a îndeplinit cerințele de la criteriul 3 din evaluarea TEP.
(56)
Șase grupuri de întreprinderi nu au reușit să demonstreze că conturile lor ar fi auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și, prin urmare, nu au îndeplinit cerințele de la criteriul 2 din evaluarea TEP.
(57)
Un grup de întreprinderi nu a reușit să demonstreze că toate întreprinderile din cadrul său se supun legilor falimentului și nu a îndeplinit cerințele de la criteriul 4 din evaluarea TEP.
(58)
În plus, trei grupuri de întreprinderi nu au fost în măsură să demonstreze că nu fac obiectul unei intervenții semnificative din partea statului și nu au îndeplinit cerințele de la criteriul 1 din evaluarea TEP.
(59)
În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea tuturor întreprinderilor incluse în eșantion.
(60)
Două grupuri de întreprinderi au prezentat o observație privind procedura și au afirmat că evaluarea TEP a fost realizată după termenul-limită, adică după perioada de trei luni prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și că, prin urmare, ancheta ar trebui închisă fără întârziere. În sprijinul cererii lor, ele au invocat hotărârile Curții de Justiție în cauzele producătorilor de încălțăminte Brosmann (4) și Aokang (5).
(61)
În primul rând, se reamintește faptul că cauzele Brosmann și Aokang nu sunt relevante pentru evaluarea legalității analizei legate de TEP din cadrul anchetei de față, deoarece cauzele respective, spre deosebire de prezenta anchetă, se referă la situații în care nu s-au efectuat deloc evaluări legate de TEP.
(62)
În plus, cauzele Brosmann și Aokang nu sunt relevante pentru evaluarea legalității anchetei de față, întrucât regulamentul de bază a fost modificat între timp. Articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, astfel cum a fost modificat, prevede că Comisia va realiza evaluarea TEP doar pentru întreprinderile incluse în eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază și că această evaluare trebuie realizată în termen de șapte luni și, în orice caz, nu mai târziu de opt luni de la deschiderea anchetei. Articolul modificat se aplică tuturor anchetelor noi și în curs la data de 15 decembrie 2012, prin urmare inclusiv celei de față.
(63)
În orice caz, interpretarea jurisprudenței consacrate, conform căreia nu a existat nicio încălcare per se a dreptului la o decizie legată de TEP, în pofida faptului că termenul de trei luni nu a fost respectat, trebuie menținută.
(64)
Principalele observații de substanță primite se referă la regimul fiscal și la subvențiile preferențiale. Exportatorii nu au contestat faptele stabilite, ci au pus sub semnul întrebării importanța acestora pentru îndeplinirea criteriului 3 pentru acordarea TEP. În special, ei au afirmat că ajutoarele de stat nu reprezintă o proporție semnificativă din cifrele lor de afaceri respective.
(65)
Trebuie remarcat, în acest sens, că un sistem de impozitare a veniturilor care tratează în mod favorabil anumite întreprinderi considerate strategice de către guvern nu este, în mod clar, caracteristic pentru o economie de piață. Un astfel de sistem este încă puternic influențat de planificarea de stat. Se observă, de asemenea, că denaturările cauzate de reducerile de impozit pe profit sunt semnificative, având în vedere că modifică complet valoarea profiturilor brute pe care trebuie să le realizeze întreprinderea pentru a fi atractivă pentru investitori. De asemenea, denaturările sunt permanente, iar valoarea absolută a beneficiului obținut în cursul perioadei de anchetă este, din cauza naturii avantajului, nerelevantă pentru a evalua dacă denaturarea este „semnificativă”. Evaluarea importanței trebuie să se bazeze mai curând pe impactul global al măsurii asupra situației economice și financiare a întreprinderii.
(66)
În ceea ce privește criteriul 2, trei grupuri de întreprinderi au afirmat că au respectat normele stabilite de standardele internaționale de contabilitate, întrucât conturile lor consolidate din SUA au fost pe deplin în conformitate cu standardele respective. Unele întreprinderi au afirmat, de asemenea, că, în general, conturile lor respectă standardele de contabilitate din China, pe care le consideră a fi echivalente cu cele internaționale. Cu toate acestea, chestiunea în discuție nu este dacă standardele de contabilitate chineze sunt în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. Chestiunea în discuție este dacă conturile sunt conforme cu standardele contabile aplicabile sau nu. În special, aceste observații nu au făcut nicio referire la faptul că, în ceea ce privește situațiile financiare individuale ale întreprinderilor chineze în cauză, s-a constatat că au fost încălcate o serie de standarde internaționale de contabilitate (și standardele chineze echivalente), în special cele privind amortizarea inventarului și prezentarea informațiilor legate de tranzacțiile între părțile afiliate.
(67)
În ceea ce privește criteriul 1, luând în considerare observațiile primite din partea părților și având în vedere hotărârea în cauza C-337/09 P (6), concluzia este că acest criteriu este îndeplinit de toate întreprinderile. Cu toate acestea, determinarea TEP pentru toți exportatorii din eșantion rămâne neschimbată, întrucât încă nu îndeplinesc cerințele de la criteriile 2 și 3.
(68)
În ceea ce privește criteriul 4, grupul de întreprinderi menționat în considerentul 57 de mai sus a putut demonstra că a fost deschisă între timp procedura de faliment împotriva principalei întreprinderi chineze din grup. Concluzia este, prin urmare, că acest criteriu este îndeplinit de către acest grup de întreprinderi. Cu toate acestea, determinarea TEP pentru acest grup de întreprinderi rămâne neschimbată, deoarece acestea nu îndeplinesc cerințele de la criteriile 2 și 3.
(69)
În concluzie, nu s-a dovedit că vreunul dintre producătorii-exportatori din eșantion îndeplinește criteriile TEP 2 și/sau 3. Prin urmare, TEP nu poate fi acordat niciuneia dintre aceste întreprinderi.
1.2. Examinarea individuală
(70)
18 producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați pentru a fi incluși în eșantion au transmis cereri de examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(71)
Ținând seama de numărul mare de cereri primite, Comisia a ajuns la concluzia provizorie că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei. În consecință, s-a hotărât cu titlu provizoriu să nu se accepte niciuna dintre cererile de examinare individuală.
1.3. Țară analogă
(72)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).
(73)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a folosi SUA ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat toate părțile interesate să își formuleze observațiile în această privință.
(74)
Mai mulți exportatori și importatori au transmis observații cu privire la alegerea țării analoge, argumentând că SUA nu ar fi o țară analogă adecvată, în principal din cauza faptului că piața americană a fost protejată prin măsuri antidumping și compensatorii de importurile din China pe parcursul unei părți din perioada de anchetă.
(75)
Părțile interesate au propus Taiwanul, India și Coreea de Sud ca țări analoge mai adecvate. În urma acestor observații, s-a decis extinderea analizei privind identificarea unei țări analoge corespunzătoare. În consecință, au fost abordați toți producătorii majori de panouri solare. În total, au fost contactate 34 de întreprinderi din India, nouă întreprinderi din Japonia, 15 întreprinderi din Malaysia, două întreprinderi din Mexic, 34 de întreprinderi din Coreea, nouă întreprinderi din Singapore, 43 de întreprinderi din Taiwan și 21 de întreprinderi din Statele Unite ale Americii.
(76)
S-au primit răspunsuri de la două întreprinderi din India, două din Taiwan și două din SUA. Întrucât întreprinderile din Taiwan produc aproape exclusiv celule fotovoltaice, în timp ce exporturile chineze sunt în principal sub formă de module, iar Statele Unite ale Americii au fost considerate inadecvate având în vedere observațiile primite, s-a decis, cu titlu provizoriu, să se utilizeze India ca țară analogă. Ar trebui remarcat faptul că Comisia poate reexamina acest aspect în cazul în care ancheta ulterioară dovedește că modulele, celulele și plachetele constituie două sau trei produse diferite. În special, având în vedere faptul că India nu produce plachete, este posibil să fie nevoie să se selecteze o altă țară analogă pentru plachete.
(77)
Un producător indian a furnizat un răspuns incomplet. Prin urmare, informațiile prezentate de această întreprindere nu au putut fi utilizate pentru stabilirea valorii normale. Cu toate acestea, informațiile prezentate de întreprinderea respectivă și verificate ar putea fi utilizate pentru a confirma că informațiile prezentate de către producătorul din țara analogă care a cooperat pe deplin sunt într-adevăr reprezentative pentru piața indiană.
1.4. Valoarea normală
(78)
Întrucât niciunui exportator chinez inclus în eșantion nu i s-a acordat TEP, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, folosind India ca țară terță cu economie de piață analogă.
(79)
În primul rând, au fost identificate tipurile de produs vândute pe piața internă de către producătorul din țara analogă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(80)
Ulterior, Comisia a analizat dacă, în cazul producătorului din țara analogă, fiecare tip de produs similar vândut pe piața internă ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. Pentru aceasta, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă pe durata perioadei de anchetă.
(81)
Acolo unde s-a constatat că volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru tipul respectiv de produs și dacă prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne ale tipului respectiv de produs, realizate în cursul PA.
(82)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(83)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(84)
Pentru vânzările tipurilor de produs care nu s-au făcut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru tipurile de produs care nu se vând pe piața internă, s-a utilizat o valoare normală determinată ulterior.
(85)
Pentru a determina această valoare normală, media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat de către unicul producător din țara analogă care a cooperat pe deplin la anchetă din vânzările interne ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la propriul său cost mediu de producție în cursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de producție și costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul testului privind operațiunile comerciale normale și pentru a determina valorile normale.
(86)
Pentru plachetele solare, valoarea normală nu a putut fi stabilită utilizând metodologia descrisă în considerentele 79-85 de mai sus, întrucât niciunul dintre producătorii indieni care au cooperat nu produce plachete solare. S-a verificat dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza unui produs foarte asemănător, aplicând ajustările necesare, dacă este cazul, pentru diferențele de proprietăți fizice. În cazul plachetelor solare, produsul cel mai asemănător ar fi o celulă solară. Cu toate acestea, plachetele necesită o prelucrare semnificativă înainte să devină celule. În plus, această metodă ar necesita ajustări semnificative, care nu pot fi cuantificate în mod fiabil. Prin urmare, valoarea normală a unei celule nu poate fi utilizată ca bază pentru calcularea unei valori normale pentru o plachetă. Ca alternativă, s-a luat în considerare utilizarea prețurilor plachetelor vândute de producătorii din țările cu economie de piață pe piața indiană, deoarece aceste prețuri sunt reprezentative pentru condițiile de piață prevalente pe piața plachetelor din India. Întrucât Coreea de Sud este, dintre economiile de piață, cel mai mare furnizor de plachete către producătorii din țara analogă, valoarea normală se stabilește pe baza prețurilor plachetelor sud-coreene pe piața indiană.
1.5. Prețul de export
(87)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor întreprinderi afiliate stabilite în Uniune.
(88)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(89)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost efectuate prin intermediul întreprinderilor afiliate situate în Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de primă revânzare aplicate de către aceste întreprinderi afiliate clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de cheltuielile de vânzare, cheltuielile generale și administrative, precum și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat cooperant al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
1.6. Comparația
(90)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(91)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(92)
Au fost efectuate ajustări adecvate în funcție de caracteristicile fizice, impozitele indirecte, costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, precum și în funcție de costurile auxiliare, de ambalare și de credit, de comisioanele și de taxele bancare, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
1.7. Marje de dumping
(93)
Pentru întreprinderile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar stabilită pentru țara analogă s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(94)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost stabilită ca medie ponderată a marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(95)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit în primul rând nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu volumul total al importurilor chineze în Uniune.
(96)
Întrucât producătorii-exportatori cooperanți realizau peste 80 % din volumul total de exporturi din China către Uniune, nivelul de cooperare poate fi considerat ridicat. Întrucât nu exista niciun motiv pentru a considera că vreun producător-exportator s-a abținut în mod deliberat de la cooperare, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul întreprinderii incluse în eșantion care a avut marja de dumping cea mai ridicată. Această procedură a fost considerată adecvată deoarece nu au existat indicii potrivit cărora întreprinderile necooperante ar fi practicat dumpingul la un nivel mai scăzut și în scopul de a asigura eficacitatea oricărei măsuri.
(97)
Din aceste motive, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Întreprinderea
Marja de dumping
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Alte întreprinderi cooperante (anexă)
88,5 %
Toate celelalte întreprinderi
112,6 %
D. PREJUDICIUL
1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(98)
Produsul similar este fabricat de către aproximativ 220 de producători din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(99)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele macroeconomice furnizate de Europressedienst, o firmă independentă de consultanță (denumit în continuare „consultantul”) și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada de anchetă, întrucât nu au fost disponibile informații publice complete privind producția. Întrucât modulele, celulele și plachetele sunt importate în Uniune în cadrul unor poziții tarifare care acoperă și alte produse, care nu fac obiectul prezentei anchete, nu s-au putut utiliza statisticile Eurostat pentru a determina volumul și valoarea importurilor. Volumul și valoarea importurilor s-au bazat pe datele furnizate de către consultant. Atunci când a fost posibil, datele primite de la consultant au fost verificate încrucișat cu surse publice și cu răspunsurile verificate la chestionar.
(100)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 4 GW pentru module, 2 GW pentru celule și 2 GW pentru plachete în cursul perioadei de anchetă.
(101)
Astfel cum se indică în considerentul 10 de mai sus, 10 producători din Uniune au fost selectați pentru includerea în eșantion, aceștia reprezentând 18 %-21 % din producția totală de module din Uniune, 17 %-24 % din producția totală de celule din Uniune și 28 %-35 % din producția totală de plachete din Uniune.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(102)
O parte din industria din Uniune este integrată pe verticală și o parte importantă din producția industriei din Uniune a fost destinată utilizării captive, în special producția de celule și plachete.
(103)
Pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit prejudicii importante și pentru a se determina consumul și alți indicatori economici, s-a analizat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției industriei din Uniune a produsului similar (utilizare „captivă”) a trebuit luată în considerare.
(104)
Pentru a oferi o imagine cât mai completă cu putință a situației industriei din Uniune, au fost analizate date pentru întreaga activitate a produsului similar și s-a stabilit în consecință dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.
(105)
S-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar trebui analizați cu referire la întreaga activitate (inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune): consumul, volumul de vânzări, producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității de producție, creșterea, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capital și amploarea marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că ancheta a arătat că acești indicatori ar putea fi analizați în mod rezonabil prin raportare la întreaga activitate, deoarece producția destinată utilizării captive a fost, de asemenea, afectată de concurența importurilor din țara în cauză. În continuare, piața captivă și piața liberă luate împreună sunt denumite „piața totală”.
(106)
În ceea ce privește rentabilitatea, analiza s-a concentrat asupra pieței libere, deoarece s-a constatat că prețurile de pe piața captivă nu reflectă întotdeauna prețurile pieței și au avut un impact asupra acestui indicator.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(107)
Consumul din Uniune a fost alcătuit din volumul total al importurilor de produs în cauză și volumul total al vânzărilor produsului similar în Uniune, inclusiv cele destinate utilizării captive. Nu au fost disponibile date complete privind totalul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. În plus, importurile în Uniune au fost înregistrate la poziții tarifare care acoperă și alte produse, care nu fac obiectul prezentei anchete. În consecință, datele Eurostat nu au putut fi utilizate pentru a determina volumul și valoarea importurilor. Prin urmare, consumul din Uniune s-a bazat pe datele furnizate de către consultantul menționat în considerentul 99 de mai sus și verificate încrucișat cu surse publice, precum studii de piață și studii disponibile public, precum și cu răspunsurile verificate la chestionar.
(108)
Consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1-a
Consumul de module în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
5 465
12 198
19 878
17 538
Indice (2009 = 100)
100
223
364
321
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 1-b
Consumul de celule în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 1-c
Consumul de plachete în Uniune (în MW)
2009
2010
2011
PA
Piața totală
1 683
2 376
2 723
2 163
Indice (2009 = 100)
100
141
162
129
Sursă:
Europressedienst
(109)
În perioada examinată, consumul total al Uniunii a crescut cu 221 % pentru module, cu 87 % pentru celule și cu 29 % pentru plachete, între 2009 și perioada de anchetă, dar a scăzut în perioada de anchetă comparativ cu 2011. În termeni globali, consumul de produs care face obiectul anchetei în Uniune a crescut în mod semnificativ în comparație cu nivelul său din 2009.
4. Importurile provenite din țara în cauză
4.1. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
(110)
Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2-a
Importurile de module din RPC (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
3 425
8 606
15 810
13 986
Indice (2009 = 100)
100
251
462
408
Cota de piață din piața totală
63 %
71 %
80 %
80 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 2-b
Importurile de celule din RPC (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
175
530
970
1 019
Indice (2009 = 100)
100
303
554
582
Cota de piață din piața totală
8 %
16 %
22 %
25 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 2-c
Importurile de plachete din RPC (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din RPC
95
523
880
711
Indice (2009 = 100)
100
551
926
748
Cota de piață din piața totală
6 %
22 %
32 %
33 %
Sursă:
Europressedienst
(111)
În perioada examinată, volumul importurilor în Uniune din țara în cauză a crescut în mod considerabil, cu 308 % pentru module, cu 482 % pentru celule și cu 648 % pentru plachete. Acest lucru a dus la creșteri semnificative ale cotelor de piață ale importurilor din țara în cauză în Uniune. Mai precis, cotele de piață ale importurilor din țara în cauză au crescut de la 63 % la 80 % pentru module, de la 8 % la 25 % pentru celule și de la 6 % la 33 % pentru plachete. În termeni globali, importurile de produs în cauză din RPC au crescut în mod semnificativ, ca volum și cotă de piață, între 2009 și PA.
(112)
Ar trebui remarcat faptul că creșterea importurilor din țara în cauză a fost mult mai puternică decât creșterea consumului din Uniune pentru produsul în cauză. În consecință, producătorii-exportatori au putut beneficia de creșterea consumului din Uniune, iar poziția lor pe piață a devenit mai puternică datorită cotelor de piață mai mari.
4.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(113)
Prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3-a
Prețul de import al modulelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
2 100
1 660
1 350
764
Indice (2009 = 100)
100
79
64
36
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionarul din cadrul eșantionului
Tabelul 3-b
Prețul de import al celulelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
890
650
620
516
Indice (2009 = 100)
100
73
70
58
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionar
Tabelul 3-c
Prețul de import al plachetelor din RPC (în EUR/kW)
2009
2010
2011
PA
Prețuri de import
550
400
400
333
Indice (2009 = 100)
100
73
73
60
Sursă:
Europressedienst și răspunsuri verificate la chestionar
(114)
Prețul mediu de import pentru module, celule și plachete din RPC a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Pentru module, prețul mediu de import a scăzut cu 64 %, de la 2 100 EUR/kW în 2009 la 764 EUR/kW în perioada de anchetă. Similar, prețul mediu de import al celulelor din RPC a scăzut cu 42 %, de la 890 EUR/kW la 516 EUR/kW. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import al plachetelor a scăzut cu 40 %, de la 550 EUR/kW la 333 EUR/kW.
(115)
În termeni globali, prețul produsului în cauză a scăzut semnificativ între 2009 și PA.
(116)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii-exportatori chinezi care au cooperat, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile ulterioare importului, respectiv costurile de vămuire, de manipulare și de încărcare. Au fost utilizate costurile medii ulterioare importului ale celor doi importatori de module incluși în eșantion. Faptul că principala lor activitate nu a fost reprezentată de importuri, ci de instalarea de module nu a făcut ca datele să fie nereprezentative.
(117)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PA, a indicat o subcotare medie ponderată a marjelor de 17,5 %-30,7 % pentru module, 4 %-24,2 % pentru celule, 16,6 %-21,6 % pentru plachete și de 11,2 %-27,5 % în termeni globali pentru produsul în cauză.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Generalități
(118)
Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(119)
Astfel cum se menționează în considerentele 7-10 de mai sus, a fost utilizată eșantionarea pentru examinarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(120)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția dintre indicatorii macroeconomici și microeconomici privind prejudiciul. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor obținute de la consultantul independent menționat în considerentul 99 de mai sus referitoare la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza răspunsurilor verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(121)
În sensul prezentei anchete, au fost evaluați următorii indicatori macroeconomici, pe baza informațiilor referitoare la toți producătorii de produs similar din Uniune: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(122)
Următorii indicatori microeconomici au fost evaluați pe baza informațiilor cu privire la eșantionul de producători de produs similar din Uniune: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(123)
O parte interesată a susținut că condițiile de piață pentru produsul în cauză diferă de la un stat membru la altul și că, prin urmare, analiza prejudiciului ar trebui să fie realizată la nivelul fiecărui stat membru în parte. Această afirmație nu a fost susținută cu probe. În plus, ancheta nu a evidențiat niciun fel de circumstanțe speciale care să justifice o analiză a prejudiciului pentru fiecare stat membru în mod individual. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție
(124)
Totalul producției din Uniune, capacitatea de producție și rata de utilizare a acestei capacități au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 4-a
Module - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
2 155
3 327
4 315
4 021
Indice (2009 = 100)
100
154
200
187
Capacitatea de producție
4 739
6 983
9 500
9 740
Indice (2009 = 100)
100
147
200
206
Rata de utilizare a capacității
45 %
48 %
45 %
41 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 4-b
Celule - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
1 683
2 376
2 723
2 024
Indice (2009 = 100)
100
141
162
120
Capacitatea de producție
2 324
3 264
3 498
3 231
Indice (2009 = 100)
100
140
151
139
Rata de utilizare a capacității
72 %
73 %
78 %
63 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 4-c
Plachete - producție, capacitate de producție și rata de utilizare a capacității de producție (MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul producției
1 600
2 677
2 553
2 017
Indice (2009 = 100)
100
167
160
126
Capacitatea de producție
2 600
3 410
3 945
3 636
Indice (2009 = 100)
100
131
152
140
Rata de utilizare a capacității
62 %
79 %
65 %
55 %
Sursă:
Europressedienst
(125)
Producția totală de module din Uniune a crescut cu 87 % în cursul perioadei examinate. Producția a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA. Producția de module a Uniunii a crescut într-un ritm mult mai lent decât creșterea consumului, care a crescut de peste trei ori în cursul aceleiași perioade. În contextul unei creșteri semnificative a consumului, producătorii din Uniune și-au dublat capacitatea de producție pentru module în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în pofida nivelurilor ridicate de producție, rata de utilizare a capacității industriei din Uniune a scăzut cu 4 puncte procentuale, ajungând la numai 41 % în cursul perioadei de anchetă.
(126)
Producția de celule din Uniune a crescut cu 20 % în termeni globali în cursul perioadei examinate. Aceasta a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA. Producția de celule din Uniune a urmat tendința consumului din Uniune, cu o creștere mai lentă până în 2011 și apoi o scădere mai pronunțată în cursul perioadei de anchetă. Similar cu evoluția consumului din Uniune, capacitatea industriei din Uniune a sporit mai întâi cu 51 % până în 2011, ca apoi să scadă în cursul PA. În termeni globali, capacitatea a crescut cu 39 % în cursul perioadei examinate. Rata de utilizare a capacității a crescut până în 2011, atingând o valoare maximă de 78 %, iar apoi a scăzut cu 15 puncte procentuale în PA. Global, rata de utilizare a capacității industriei producătoare de celule din Uniune a scăzut în perioada examinată, ajungând la 63 % în cursul PA.
(127)
În cursul perioadei examinate, producția de plachete din Uniune a crescut cu 26 % în termeni globali. Producția din Uniune a atins un vârf în 2010 și apoi a scăzut în mod constant în 2011 și a continuat să scadă în perioada de anchetă. Ca răspuns la creșterea consumului la nivelul Uniunii, producătorii de plachete din Uniune și-au extins capacitatea de producție cu 52 % până în 2011, după care această capacitate a scăzut în cursul perioadei de anchetă. Cu toate acestea, capacitatea de producție de plachete a industriei din Uniune a crescut cu 40 % în termeni globali în cursul perioadei examinate. În pofida creșterii producției, rata de utilizare a capacității industriei producătoare de plachete din Uniune a crescut până în 2010, apoi a scăzut în mod constant după această perioadă, ceea ce a dus la o scădere globală cu 7 puncte procentuale în perioada examinată, ajungând la 55 % în cursul PA.
(128)
Prin urmare, industria din Uniune și-a mărit capacitatea ca răspuns la creșterea consumului. Cu toate acestea, nivelurile de producție ale industriei din Uniune au crescut într-un ritm mult mai lent decât consumul, fapt ce a condus la o scădere a ratelor de utilizare a capacității pentru produsul în cauză în cursul perioadei examinate.
5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(129)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune și cota de piață a acesteia au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 5-a
Module - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
1 037
1 890
2 683
2 357
Indice (2009 = 100)
100
182
259
227
Cota de piață
19 %
15 %
13 %
13 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 5-b
Celule - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața totală
1 470
1 913
2 245
1 545
Indice (2009 = 100)
100
130
153
105
Cota de piață
68 %
57 %
52 %
38 %
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 5-c
Plachete - volumul vânzărilor și cota de piață (în MW)
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor pe piața totală
1 363
1 520
1 608
1 269
Indice (2009 = 100)
100
112
118
93
Cota de piață
81 %
64 %
59 %
59 %
Sursă:
Europressedienst
(130)
În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor de module a crescut cu 127 %. Cu toate acestea, în contextul creșterii cu 221 % a consumului, aceasta a dus la o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune, de la 19 % în 2009 la 13 % în decursul PA. În ceea ce privește celulele, vânzările realizate de industria din Uniune au crescut marginal, cu doar 5 %, în timp ce consumul a crescut cu 87 %, ceea ce a condus la o reducere a cotei de piață de la 68 % în 2009 la 38 % în cursul perioadei de anchetă. În privința plachetelor, volumul total al vânzărilor a scăzut cu 7 % în contextul unei creșteri a consumului, ceea ce a condus la o scădere a cotei de piață pentru plachete de la 81 % în 2009 la 59 % în cursul PA.
(131)
Ca răspuns la o creștere a consumului, vânzările de module și celule realizate de industria din Uniune au crescut mult mai puțin decât importurile din țara în cauză, în timp ce vânzările de plachete au scăzut. Astfel, industria din Uniune nu a avut beneficii de pe urma creșterii consumului. În consecință, cotele de piață pentru toate cele trei segmente au scăzut în cursul perioadei examinate.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(132)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 6-a
Module - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indice 2009 = 100)
100
134
149
139
Productivitatea (kW/angajat)
183
211
247
245
(Indice 2009 = 100)
100
115
135
134
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 6-b
Celule - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indice 2009 = 100)
100
112
107
91
Productivitatea (kW/angajat)
319
400
483
423
(Indice 2009 = 100)
100
126
151
133
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 6-c
Plachete - ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Numărul de angajați
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indice 2009 = 100)
100
198
221
202
Productivitatea (kW/angajat)
823
695
595
515
(Indice 2009 = 100)
100
84
72
63
Sursă:
Europressedienst
(133)
Ocuparea forței de muncă a crescut între 2009 și PA pentru module și plachete, cu 39 %, respectiv cu 102 %, și a scăzut cu 9 % pentru celule. Cu toate acestea, se remarcă faptul că ocuparea forței de muncă a crescut până în 2011 și apoi a scăzut în cursul PA pentru module și plachete. Pentru celule, ocuparea forței de muncă a crescut până în 2010, apoi a scăzut în 2011 și în cursul PA. Productivitatea totală a manifestat tendințe pozitive pentru module și celule, cu creșteri de 34 % și 33 %. Această situație se datorează, parțial, eforturilor industriei din Uniune de a răspunde presiunii importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Cu toate acestea, productivitatea totală pentru plachete a scăzut cu 37 % în cursul perioadei examinate.
(134)
Prin urmare, în concordanță cu scăderea producției de module și plachete din Uniune între 2011 și perioada de anchetă, ocuparea forței de muncă pentru module și plachete a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei respective. Pentru celule, ocuparea forței de muncă a crescut până în 2010, iar apoi a scăzut în 2011 și în PA, în timp ce producția de celule din Uniune a crescut în mod constant până în 2011, după care a început să scadă.
5.2.3.1. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(135)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. În ceea ce privește impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune, ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din țara în cauză, impactul poate fi considerat substanțial.
(136)
Întrucât aceasta este prima procedură antidumping privind produsul în cauză, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu este relevantă.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(137)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 7-a
Module - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indice 2009 = 100)
100
81
62
47
Costul de producție (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indice 2009 = 100)
100
74
65
52
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 7-b
Celule - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indice 2009 = 100)
100
76
51
31
Costul de producție (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indice 2009 = 100)
100
62
64
45
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 7-c
Plachete - prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețurile medii de vânzare în Uniune pe piața liberă (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indice 2009 = 100)
100
80
73
60
Costul de producție (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indice 2009 = 100)
100
78
82
103
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(138)
Prețurile de vânzare au scăzut abrupt, cu 53 % pentru module, cu 69 % pentru celule și cu 40 % pentru plachete, în cursul perioadei examinate. Prețurile de vânzare au scăzut în mod continuu pe parcursul perioadei examinate, dar scăderea prețurilor a fost deosebit de pronunțată în cursul PA, când s-au prăbușit la niveluri imposibil de susținut. În perioada examinată, costul de producție a scăzut cu 48 % pentru module și cu 55 % pentru celule. În ceea ce privește plachetele, costul de producție a scăzut în 2010 în raport cu 2009, dar a crescut în 2011, rămânând totuși sub nivelul din 2009. În perioada de anchetă, costurile au crescut în continuare și au atins niveluri ușor mai ridicate decât în 2009, ceea ce se poate explica în principal printr-o oprire a producției în cursul PA. Industria din Uniune nu a putut obține beneficii de pe urma eforturilor sale continue de a-și spori eficiența costurilor, nici de pe urma impactului scăderii costului principalei materii prime, polisiliciul. Acest lucru s-a întâmplat în principal din cauza presiunii crescute asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping, ceea ce a avut un efect negativ asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, care au scăzut chiar mai mult decât creșterea eficienței. Aceasta se poate observa în tendința negativă a rentabilității industriei din Uniune, descrise în considerentul 144 de mai jos. În ansamblu, a existat o scădere semnificativă a prețului mediu de vânzare și a costului de producție al produsului similar (cu excepția plachetelor), cu efect devastator asupra rentabilității industriei din Uniune.
5.3.2. Costurile cu forța de muncă
(139)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 8-a
Module - costurile medii cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indice 2009 = 100)
100
107
110
113
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 8-b
Celule - costul mediu cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indice 2009 = 100)
100
99
99
99
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 8-c
Plachete - costul mediu cu forța de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costul mediu cu forța de muncă pe angajat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indice 2009 = 100)
100
104
100
117
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(140)
Între 2009 și PA, costul mediu cu forța de muncă pe angajat pentru module a crescut constant, în total cu 13 %. În ceea ce privește celulele, costul mediu cu forța de muncă a rămas stabil în cursul perioadei examinate și a scăzut ușor cu 1 % între 2009 și 2010, dar apoi a rămas stabil până în perioada de anchetă. În ceea ce privește plachetele, costul mediu cu forța de muncă pe angajat a variat: a crescut între 2009 și 2010, a scăzut în 2011, dar a crescut în cursul perioadei examinate, în ansamblu cu 17 % pentru perioada examinată. Creșterea globală a costului cu forța de muncă poate fi explicată parțial prin creșterea simultană a productivității (pentru module), evoluția inflației și costurile sociale ale unora dintre producătorii din Uniune (pentru plachete), legate de încetinirea activității industriei între 2011 și perioada de anchetă.
5.3.3. Stocuri
(141)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 9-a
Module - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indice 2009 = 100)
100
141
260
229
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 9-b
Celule - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indice 2009 = 100)
100
140
452
402
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 9-c
Plachete - stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (în kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indice 2009 = 100)
100
16
105
170
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(142)
Stocurile au crescut în mod semnificativ, și anume cu 129 % pentru module, cu 302 % pentru celule și cu 70 % pentru plachete în cursul perioadei examinate. În ceea ce privește modulele, stocurile au crescut în mod constant, ajungând la niveluri foarte ridicate în 2011 (cu 160 %), în timp ce în cursul perioadei de anchetă au scăzut, rămânând însă la niveluri foarte ridicate în comparație cu începutul perioadei examinate. În ceea ce privește celulele, evoluția a fost și mai pronunțată, cu o creștere a stocurilor de peste 350 % între 2009 și 2011. Similar, stocurile au scăzut în cursul perioadei de anchetă, dar au rămas la niveluri foarte ridicate în comparație cu începutul perioadei examinate. În privința plachetelor, în timp ce industria din Uniune și-a redus stocurile între 2009 și 2010 cu peste 80 %, din cauza creșterii vânzărilor sale, stocurile finale au crescut rapid și au atins niveluri dincolo de nivelul din 2009, înregistrând o creștere suplimentară de 65 de puncte procentuale în PA.
(143)
Ancheta a arătat că, având în vedere situația actuală nefavorabilă, producătorii din Uniune ar avea tendința de a menține stocuri limitate din produsul similar, bazându-și producția pe comenzi. Prin urmare, creșterea stocurilor pentru produsul similar în cursul perioadei examinate este un factor relevant pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului
(144)
Rentabilitatea și fluxul de numerar au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 10-a
Module - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Fluxul de numerar
13 %
10 %
12 %
3 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 10-b
Celule - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Fluxul de numerar
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 10-c
Plachete - rentabilitatea și fluxul de numerar
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzărilor din cifra de afaceri)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Fluxul de numerar
39 %
47 %
32 %
-19 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(145)
Rentabilitatea pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(146)
Rentabilitatea a scăzut puternic și s-a transformat în pierderi în cursul perioadei examinate pentru produsul similar. Aceasta a scăzut cu 11 puncte procentuale pentru module, cu 49 de puncte procentuale pentru celule și cu 63 de puncte procentuale pentru plachete.
(147)
Rentabilitatea produsului similar a crescut între 2009 și 2010, dar apoi a scăzut în mod semnificativ în 2011, când industria din Uniune a înregistrat pierderi, și s-a diminuat și în continuare în mod considerabil în cursul perioadei de anchetă. Pierderile au fost deosebit de ridicate pentru celule și plachete.
(148)
Tendința fluxului net de numerar, care reprezintă un indicator al capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a-și autofinanța activitățile, a urmat, de asemenea, o tendință treptat negativă între 2009 și perioada de anchetă. Astfel, în scădere cu 10 puncte procentuale pentru module și cu o ușoară creștere în 2011, cea mai mare scădere a fluxului de numerar a avut loc între 2011 și PA. Scăderea fluxului de numerar pentru celule și plachete a fost mai pronunțată decât cea pentru module și a atins niveluri semnificativ negative în cursul PA. Prin urmare, fluxul de numerar pentru produsul similar a scăzut în cursul perioadei examinate.
(149)
Cifrele prezentate mai jos reprezintă evoluția investițiilor și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion în raport cu piața totală în timpul perioadei examinate:
Tabelul 11-a
Module - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indice 2009 = 100)
100
415
535
271
Randamentul investițiilor
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 11-b
Celule - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indice 2009 = 100)
100
110
33
22
Randamentul investițiilor
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
Tabelul 11-c
Plachete - investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Investiții (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indice 2009 = 100)
100
42
37
20
Randamentul investițiilor
10 %
8 %
0 %
-7 %
Sursă:
răspunsuri verificate la chestionare
(150)
Tabelul de mai sus arată că industria din Uniune și-a sporit investițiile pentru module cu 171 % între 2009 și PA. Acest lucru a fost legat în principal de o creștere semnificativă de capacitate. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune și-a diminuat investițiile cu 78 % pentru celule și cu 80 % pentru plachete; investițiile realizate au fost legate în principal de cercetare și dezvoltare, precum și de îmbunătățirea și întreținerea tehnologiei și proceselor de producție în scopul sporirii eficienței. Întrucât industria din Uniune nu și-a putut permite investiții suplimentare pentru celule și plachete în cursul perioadei examinate, nivelul investițiilor în cursul perioadei de anchetă a fost relativ scăzut. Cum investițiile au fost finanțate în principal din fluxul de numerar și din împrumuturi între întreprinderi, scăderea fluxului de numerar a avut un efect imediat asupra nivelului investițiilor realizate.
(151)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a fost exprimat ca profit în procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. RI produsului similar a urmat tendințe negative similare cu ceilalți indicatori de performanță financiară între 2009 și PA, pentru toate cele trei tipuri de produs. Pentru celule și plachete, în timp ce s-a înregistrat o creștere în 2009 și 2010, randamentul investițiilor a scăzut în mod semnificativ în 2011, atingând niveluri negative. Pentru module, RI s-a situat la niveluri negative în cursul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2010, în care acesta a atins 19 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a scăzut în perioada examinată, atingând - 17 % în PA pentru celule, respectiv cu 1 %, rămânând totodată în continuare la valori negative semnificative, respectiv la - 19 %. În ceea ce privește plachetele, RI a urmat o tendință continuu negativă, ajungând la - 7 % în cursul PA. RI global pentru produsul similar a manifestat tendințe negative în cursul perioadei examinate.
(152)
S-a analizat capacitatea de mobilizare a capitalului în raport cu piața totală și s-a constatat o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar pentru produsul similar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
5.3.5. Concluzie privind prejudiciul
(153)
Analiza situației industriei din Uniune a arătat o tendință clară de scădere a tuturor indicatorilor principali de prejudiciu. În contextul unei creșteri generale a consumului, producția totală de module și celule a crescut în perioada examinată. Deși volumul vânzărilor a crescut, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în PA, datorită unei creșteri mai mari a consumului în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de vânzare a scăzut puternic în perioada examinată, având un efect negativ asupra tuturor indicatorilor de performanță financiară, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(154)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a crescut. Cu toate acestea, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere puternică a prețului mediu de vânzare.
(155)
În cursul perioadei examinate, importurile din RPC realizate de părțile interesate au crescut în ceea ce privește volumul și cota de piață. În același timp, prețurile de import au scăzut în mod constant, generând o subcotare semnificativă a prețurilor medii ale industriei din Uniune pe piața Uniunii.
(156)
Mai multe părți interesate au afirmat că industria din Uniune și în special producătorii din Uniune incluși în eșantion au rezultate bune. S-a afirmat că evoluția anumitor indicatori de prejudiciu, și anume volumul producției, capacitatea de producție, vânzările și ocuparea forței de muncă (în cazul anumitor producători incluși în eșantion, chiar și rentabilitatea) sunt în creștere și nu prezintă un prejudiciu important. Aceste afirmații nu au fost confirmate de rezultatele anchetei, care a arătat în mod clar tendința de scădere a mai multor indicatori de prejudiciu, ceea ce a permis să se concluzioneze că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
(157)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat în special faptul că prețurile de vânzare sunt inferioare costurilor de producție, ceea ce are un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune, care a atins niveluri negative în cursul PA. În concluzie, în cazul în care importurile care fac obiectul unui dumping continuă să intre pe piața Uniunii, pierderile înregistrate de industria din Uniune ar putea duce la încetarea permanentă a oricărei activități semnificative de producție a produsului similar în Uniune. Acest lucru pare să fie confirmat de evoluțiile înregistrate în cursul și după PA, mai precis de faptul că unele întreprinderi și-au declarat falimentul și/sau au încetat temporar sau permanent producția.
(158)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. CAUZALITATEA
1. Introducere
(159)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a garanta că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
(160)
Conform afirmațiilor unei părți interesate, condițiile de piață ale produsului în cauză diferă de la un stat membru la altul și, prin urmare, analiza de cauzalitate ar trebui să fie realizată la nivelul fiecărui stat membru în parte. Programele naționale de sprijin stabilesc, într-o anumită măsură, dimensiunea piețelor statelor membre. Cu toate acestea, ancheta a arătat, de asemenea, că cererea nu depinde exclusiv de programele de sprijin. În funcție de localizarea geografică (expunerea la soare) și de prețul energiei electrice la o anumită locație, panourile solare par să fi atins sau să se fi apropiat de paritatea de rețea, ceea ce înseamnă că anumite investiții au loc independent de programele de sprijin. Prin urmare, nu s-a putut stabili că condițiile de piață depind în mod exclusiv de programele de sprijin, motiv pentru care această afirmație a fost respinsă.
2. Efectul importurilor care au făcut obiectul unui dumping
(161)
Ancheta a arătat că importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, volumul lor crescând semnificativ cu peste 300 % pentru module, cu 482 % pentru celule și cu 648 % pentru plachete, iar cota lor de piață a crescut cu 17 puncte procentuale pentru module, cu 17 puncte procentuale pentru celule și cu 27 de puncte procentuale pentru plachete. Prin urmare, se confirmă faptul că volumul importurilor și cota de piață pentru produsul în cauză au crescut considerabil în cursul perioadei examinate. A existat o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și pierderea cotei de piață deținute de industria din Uniune. De asemenea, ancheta a stabilit că, astfel cum s-a menționat în considerentul 117 de mai sus, importurile care au făcut obiectul unui dumping au generat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune în cursul PA.
(162)
Ancheta a arătat că prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping au scăzut cu 64 % pentru module, cu 42 % pentru celule și cu 40 % pentru plachete în cursul perioadei examinate și au condus la o creștere a subcotării. Confruntată cu această presiune asupra prețurilor, industria din Uniune a depus eforturi considerabile pentru a-și reduce costurile de producție. În ciuda acestor eforturi, nivelul extrem de scăzut al prețurilor importurilor originare din China a forțat industria din Uniune să-și reducă și mai mult prețurile de vânzare până la niveluri nerentabile. Astfel, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic în cursul perioadei examinate și a înregistrat pierderi în cursul PA.
(163)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că prezența importurilor din China și creșterea cotei de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din China, la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară și în deteriorarea majorității indicatorilor de prejudiciu.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(164)
Volumul importurilor de module din alte țări terțe a crescut cu 19 % în cursul perioadei examinate, în timp ce cota de piață a scăzut în perioada examinată de la 18,4 % la 6,8 %. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator după RPC.
(165)
Volumul importurilor de celule din alte țări terțe a crescut cu 186 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de la aproximativ 24 % în 2009 la aproximativ 36 % în cursul PA. Taiwan este al doilea cel mai mare exportator de celule după RPC, cu un volum al importurilor și o cotă de piață care le depășesc cu mult pe cele ale altor țări terțe, dar care sunt totuși mai mici decât cele ale RPC.
(166)
Volumul importurilor de plachete din alte țări terțe a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate, iar cota de piață a scăzut de la 13,4 % în 2009 la 8,5 % în PA. Ca și în situația de mai sus, Taiwan este al doilea cel mai mare exportator de plachete după RPC. Cu toate acestea, nivelul importurilor și cota de piață deținută de Taiwan nu au înregistrat creșteri semnificative și au rămas la un nivel scăzut în cursul perioadei examinate.
(167)
Prețurile importurilor de module, celule și plachete din țările terțe au fost în medie mai mari decât prețul unitar mediu al importurilor din China. Informațiile disponibile în ceea ce privește importurile din Taiwan arată că prețul mediu de import pentru module și plachete a fost mai mare decât prețul mediu de import pentru module și plachete provenind din China, în timp ce prețul mediu de import pentru celule a fost de același ordin de mărime ca prețul mediu de import pentru celule provenind din China. Cu toate acestea, deoarece nu au fost disponibile informații detaliate privind prețurile fiecărui tip de produs, comparația prețurilor medii poate fi utilizată cu titlu indicativ, dar nu se pot trage concluzii definitive pe această bază. În cursul perioadei examinate, volumul importurilor de celule din Taiwan a crescut continuu, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață cu aproximativ 14 puncte procentuale. Totuși, în cursul PA, în ansamblu pentru produsul care face obiectul anchetei, în ciuda unei creșteri a cotei de piață, volumele au fost mai mici decât cele ale RPC și nivelurile lor de prețuri au fost în general mai mari, cu excepția celulelor. Din aceste motive, în special având în vedere volumele importurilor și cotele de piață ale altor țări terțe, precum și nivelurile lor de prețuri, care sunt, în medie, similare sau mai mari decât cele ale industriei din Uniune, se poate concluziona în mod provizoriu că importurile din țările terțe nu au afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
Tabelul 12
Importuri și cote de piață ale altor țări terțe
Module
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indice 2009 = 100)
100
169
138
119
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Indice 2009 = 100)
100
294
286
276
Cota de piață a importurilor din Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indice 2009 = 100)
100
79
64
54
Volumul importurilor din SUA (MW)
140
180
51
60
(Indice 2009 = 100)
100
129
36
43
Cota de piață a importurilor din SUA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din restul Asiei (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indice 2009 = 100)
100
158
143
122
Cota de piață a importurilor din restul Asiei
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
94
238
165
121
(Indice 2009 = 100)
100
253
176
129
Cota de piață a importurilor din restul lumii
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Preț mediu de import EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indice 2009 = 100)
100
78
60
51
Sursă:
Europressedienst
Celule
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indice 2009 = 100)
100
173
216
286
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indice 2009 = 100)
100
92
64
47
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Indice 2009 = 100)
100
170
230
424
Cota de piață a importurilor din Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indice 2009 = 100)
100
116
71
54
Volumul importurilor din SUA (MW)
40
40
40
33
(Indice 2009 = 100)
100
100
100
83
Cota de piață a importurilor din SUA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Volumul importurilor din Japonia (MW)
60
154
170
145
(Indice 2009 = 100)
100
257
283
242
Cota de piață a importurilor din Japonia
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
48
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
175
290
350
282
(Indice 2009 = 100)
100
166
200
161
Cota de piață a importurilor din restul lumii
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Preț mediu de import EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indice 2009 = 100)
100
78
62
47
Sursă:
Europressedienst
Plachete
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor din toate celelalte țări terțe (MW)
225
333
235
183
(Indice 2009 = 100)
100
148
104
81
Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indice 2009 = 100)
100
74
55
52
Volumul importurilor din Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Indice 2009 = 100)
100
250
250
180
Cota de piață a importurilor din Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indice 2009 = 100)
100
73
55
52
Volumul importurilor din SUA (MW)
50
55
40
28
(Indice 2009 = 100)
100
110
80
56
Cota de piață a importurilor din SUA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indice 2009 = 100)
100
73
56
54
Volumul importurilor din Japonia (MW)
55
50
30
26
(Indice 2009 = 100)
100
91
55
47
Cota de piață a importurilor din Japonia
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indice 2009 = 100)
100
73
54
53
Volumul importurilor din restul lumii (MW)
100
178
115
93
(Indice 2009 = 100)
100
178
115
93
Cota de piață a importurilor din restul lumii
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Preț mediu de import EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indice 2009 = 100)
100
74
54
52
Sursă:
Europressedienst
(168)
După cum se menționează în considerentul 108 de mai sus, consumul Uniunii a crescut cu 221 % pentru module, cu 87 % pentru celule și cu 29 % pentru plachete în perioada examinată. Consumul a atins punctul maxim în 2011 și a scăzut în cursul PA, rămânând totuși cu mult peste nivelul de la începutul perioadei examinate, în 2009. Industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere a consumului, cota sa de piață scăzând de la 19 % la 13 % pentru module, de la 68 % la 38 % pentru celule și de la 81 % la 59 % pentru plachete, în cursul aceleiași perioade. În același timp, cota de piață a RPC a crescut brusc până în 2011 și apoi a rămas stabilă la un nivel semnificativ în cursul PA, când consumul a scăzut. În ciuda scăderii consumului Uniunii în cursul PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC fie și-au menținut cota de piață (module), fie au înregistrat o creștere a acesteia (celule și plachete) în detrimentul industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. Având în vedere acest lucru, nu se poate concluziona că scăderea consumului a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(169)
Este dificil să se stabilească, pe baza informațiilor disponibile, în ce măsură cererea este condiționată de programele de sprijin ale statelor membre. Într-adevăr, după cum se menționează în considerentul 171 de mai jos, există o mare varietate de programe de sprijin și interacțiunea dintre aceste programe și cerere este foarte complexă și, prin urmare, este dificil să se cuantifice impactul lor exact. Cu toate acestea, datele disponibile indică, de asemenea, faptul că cererea de energie solară va continua să existe și să crească în timp chiar și în absența programelor de sprijin, deși la niveluri mai reduse decât în contextul programelor de sprijin. În acest sens, mai multe părți au susținut că „paritatea de rețea” (adică situația în care costul producerii energiei solare este egal cu costul producerii energiei convenționale) a fost deja atinsă sau este pe punctul de a fi atinsă în unele regiuni ale Uniunii. Aceste afirmații nu au putut fi confirmate de anchetă până în prezent și vor fi examinate mai amănunțit.
3.2. Tarifele fixe - principalul exemplu de programe de sprijin
(170)
O serie de părți interesate au afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost legat de reducerile care au afectat tarifele fixe puse în aplicare de către statele membre. Aceste reduceri ar fi condus la o scădere a numărului instalațiilor solare și la reducerea cererii pentru produsul care face obiectul anchetei, pe piața Uniunii, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune.
(171)
Statele membre au introdus tarife fixe, obligații privind cota certificatelor verzi comercializabile, ajutoare pentru investiții și stimulente fiscale pentru a sprijini producția de energie din surse regenerabile. În unele state membre sprijinul este acordat, de asemenea, prin fondurile structurale ale UE. Cel mai frecvent aplicat instrument de sprijin pentru energia solară este reprezentat de tarifele fixe. În această etapă, analiza Comisiei s-a concentrat pe acest tip de programe de sprijin.
(172)
Tarifele fixe reprezintă un instrument de sprijin financiar care are ca obiectiv atingerea unor ținte naționale obligatorii privind utilizarea energiei din surse regenerabile, astfel cum se prevede în Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. Nivelul sprijinului și modul de aplicare a tarifelor fixe variază de la un stat membru la altul. Prin intermediul tarifelor fixe, operatorii de rețea sunt obligați să cumpere energie solară la prețuri care să permită producătorilor de energie solară (de obicei, proprietarii instalațiilor solare) să-și recupereze costurile și să obțină un nivel rezonabil de rentabilitate. Tarifele fixe, ca și alte programe de sprijin, sunt în majoritatea cazurilor supuse și dispozițiilor în materie de control al ajutoarelor de stat, în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE, care garantează absența unei supracompensări pentru producătorii de energie electrică. În ciuda diferențelor existente la nivel național, au putut fi observate trei fenomene în ceea ce privește evoluția tarifelor fixe în Uniune: (i) reducerea ratelor tarifelor fixe; (ii) suspendarea programului de tarife fixe în totalitate (Spania); și (iii) introducerea de praguri de capacitate („plafoane”) pentru instalațiile eligibile pentru finanțare, precum și de plafoane generale pentru noile capacități create anual care beneficiază de sprijin la nivel național. În ceea ce privește plafoanele, acestea par să fi fost introduse în principal în cursul anului 2012 și cel mai probabil nu au niciun efect asupra consumului în cursul PA.
(173)
Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra suspendării recente a tarifelor fixe în Spania și asupra reducerii ratelor tarifelor fixe în majoritatea statelor membre. S-a analizat dacă acest fenomen a avut un impact asupra cererii pe piața Uniunii și dacă acest fapt ar fi putut cauza prejudiciul important suferit de industria din Uniune. În acest sens, s-a considerat că impactul evoluției tarifelor fixe asupra cererii de module a fost, de asemenea, reprezentativ pentru situația privind celulele și plachetele. Într-adevăr, dat fiind că celulele și plachetele sunt indispensabile pentru producția de module și dat fiind că acestea nu sunt utilizate în alte procese de producție, o scădere a cererii pentru module declanșează automat o scădere a cererii pentru celule și plachete.
(174)
Deși ancheta a confirmat legătura dintre evoluția tarifelor fixe și consum, ea a stabilit că scăderea consumului dintre 2011 și PA nu a afectat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria Uniunii, astfel cum se descrie în detaliu în considerentul 163 de mai sus. Într-adevăr, ancheta a arătat că, deși situația industriei din Uniune s-a deteriorat, producătorii-exportatori au fost în măsură să-și mențină cotele mari de piață pentru module (80 %) și au înregistrat chiar o ușoară creștere a cotelor de piață pentru celule (de la 22 % în 2011 la 25 % în cursul PA) și pentru plachete (de la 32 % în 2011 la 33 % în cursul PA). În plus, este de remarcat faptul că prețul mediu practicat de industria din Uniune pentru module a scăzut cu 53 % în cursul perioadei examinate, în principal datorită creșterii importante a importurilor care au făcut obiectul unui dumping și a presiunii substanțiale asupra prețurilor pe care aceste importuri le-au exercitat pe piața Uniunii. Prin urmare, scăderea rentabilității industriei din Uniune nu poate avea ca motiv principal reducerea tarifelor fixe.
(175)
Prin urmare, se recunoaște faptul că tarifele fixe au generat o cerere de energie solară și că recentele suspendări ale tarifelor fixe (în Spania) și reduceri ale acestora în alte state membre au dus la o scădere a consumului produsului care face obiectul anchetei pe parcursul PA, ceea ce ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, scăderea consumului în PA nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(176)
Mai multe părți au susținut că reducerea tarifelor fixe a redus atractivitatea oportunităților de investiții în energie solară pentru investitori, reducând astfel cererea pentru produsul în cauză în Uniune.
(177)
Deși ancheta a confirmat o legătură între ratele tarifelor fixe și nivelul investițiilor în sectorul energiei solare, ea a arătat, de asemenea, că investițiile în sectorul energiei solare sunt mai puțin dependente de tarifele fixe în regiunile cu un nivel mare de expunere la soare, în care producția de energie solară este mai eficientă și în regiunile cu prețuri ridicate ale energiei electrice. Într-adevăr, ancheta a arătat că se efectuează încă investiții (de exemplu, în Spania), în ciuda suspendării programului de tarife fixe. În plus, ancheta a arătat că oportunitățile de investiții în sectorul energiei solare sunt în continuare atractive, chiar dacă ratele tarifelor fixe s-au redus.
(178)
Pe baza celor de mai sus, nu se poate concluziona cu certitudine că reducerea tarifelor fixe a făcut ca oportunitățile de investiții în sectorul energiei solare să devină neatractive pentru investitori, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(179)
O parte interesată a argumentat că scăderea tarifelor fixe a forțat producătorii din Uniune să scadă prețurile pentru a menține interesul investitorilor din sectorul energiei fotovoltaice și pentru a permite dezvoltarea în continuare a cererii și a creșterii.
(180)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile în principal din cauza presiunii exercitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping și nu din cauza reducerii tarifelor fixe. Acest lucru este confirmat de faptul că cele mai importante reduceri ale prețurilor practicate de industria din Uniune au avut loc în 2010 și 2011, înainte să se efectueze principalele reduceri ale tarifelor fixe. Într-adevăr, creșterea importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping a generat o subcotare semnificativă a prețurilor industriei din Uniune și a forțat industria din Uniune să își reducă prețurile la niveluri din ce în ce mai scăzute.
(181)
Din aceste motive, afirmația a fost respinsă.
(182)
În rezumat, tarifele fixe au reprezentat un factor important pentru dezvoltarea pieței energiei fotovoltaice în Uniune și evoluția consumului produsului care face obiectul anchetei a fost influențată de existența tarifelor fixe. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în ciuda unor reduceri importante ale tarifelor fixe, consumul nu a scăzut în mod semnificativ. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că evoluția tarifelor fixe nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.3. Alt sprijin financiar acordat industriei din Uniune
(183)
Unele părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de o reducere a sprijinului financiar acordat acesteia. În sprijinul acestei afirmații, s-au oferit informații pe baza subvențiilor acordate unuia dintre producătorii din Uniune înainte de perioada examinată (între 2003 și 2006).
(184)
Informațiile furnizate nu au evidențiat nicio legătură între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și orice subvenții primite de unul dintre producătorii din Uniune pe parcursul perioadei care precedă perioada examinată. În plus, deoarece aceste informații se referă la o perioadă anterioară perioadei examinate, ele par irelevante. Prin urmare, nu s-a putut stabili nicio legătură între orice subvenții primite de industria din Uniune și prejudiciul important suferit. Pe această bază, argumentul a fost respins.
3.4. Supracapacitate
(185)
S-a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de o supracapacitate pe piața Uniunii și pe piața mondială în general. S-a susținut, de asemenea, că supracapacitatea pe piața mondială a dus la consolidarea actuală a industriei din Uniune și că orice prejudiciu s-a datorat unui număr prea mare de instalații de producție. În plus, mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost legat de surplusul de capacitate a industriei UE pe care aceasta l-a generat. Din contră, anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune se datorează faptului că industria din Uniune nu a realizat investițiile necesare pentru a-și spori capacitatea.
(186)
Chiar dacă industria din Uniune și-a sporit capacitatea de producție, volumul său total de producție nu a acoperit nivelurile tot mai ridicate ale consumului de pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate. În consecință, creșterea capacității de producție a industriei din Uniune a fost rezonabilă și a urmat evoluția pieței, și anume creșterea consumului. Prin urmare, ea nu poate fi considerată drept cauză a prejudiciului suferit.
(187)
De asemenea, pe această bază, argumentul că industria din Uniune nu a realizat investiții pentru a-și spori capacitatea nu a fost confirmat în cursul anchetei. Din contră, astfel cum s-a menționat mai sus, în cursul perioadei examinate industria din Uniune și-a sporit în mod progresiv capacitatea și a dispus de capacitate suplimentară în cursul perioadei examinate, ceea ce arată că putea să răspundă unei cereri suplimentare. Prin urmare, acest argument a fost respins.
(188)
Unele părți interesate au afirmat că toți operatorii de pe piață, inclusiv cei din sectoarele din amonte și din aval, se aflau într-o situație dificilă, generată de supracapacitatea de pe piața mondială și de noile condiții de piață care au rezultat. În această privință, s-a susținut că produsul care face obiectul anchetei a devenit un produs de bază pentru care producătorii individuali nu mai sunt capabili să stabilească prețurile, prețurile fiind supuse, la nivel mondial, cererii și ofertei. S-a afirmat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de această situație și nu de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(189)
Ancheta a confirmat existența unei supracapacități pe piața mondială, provenind în principal din RPC. Argumentul că noile condiții de piață ar fi făcut ca produsul care face obiectul anchetei să devină un produs de bază nu justifică o politică de prețuri neloială și practici comerciale neloiale. În acest sens, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune produce și vinde produsul care face obiectul anchetei de peste 20 de ani, în timp ce industria din RPC a produsului în cauză s-a dezvoltat doar recent (aproximativ la mijlocul ultimului deceniu), în principal ca urmare a tarifelor fixe și a altor stimulente în vigoare în Uniune și ca urmare a creșterii cererii care a rezultat.
(190)
Din aceste motive, argumentele au fost respinse.
3.5. Impactul prețurilor materiilor prime
(191)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune s-a datorat evoluției prețurilor polisiliciului, principala materie primă pentru producerea plachetelor. S-a afirmat că industria din Uniune a încheiat contracte de furnizare la prețuri fixe pe termen lung și, prin urmare, nu a putut beneficia de scăderea prețului polisiliciului în timpul perioadei examinate.
(192)
Ancheta a arătat că prețurile polisiliciului au crescut în 2008, dar au scăzut din nou în 2009, înregistrând o ușoară tendință de creștere în 2010 și la începutul anului 2011. Prețurile au scăzut în mod semnificativ în cursul PA.
(193)
Ancheta a arătat că, deși industria din Uniune a încheiat contracte de furnizare pe termen lung pentru polisiliciu, aceste contracte au fost în mare parte renegociate pe baza evoluției prețurilor polisiliciului și prețurile contractuale au atins niveluri apropiate sau uneori chiar mai mici decât prețurile de pe piața la vedere.
(194)
Din aceste motive, se concluzionează că, deși unii producători din Uniune au fost afectați de contracte pe termen lung privind furnizarea de polisiliciu, industria din Uniune, în ansamblu, nu a suferit ca urmare a acestor contracte pe termen lung și a putut să beneficieze pe deplin de scăderea prețurilor pentru polisiliciu. Prin urmare, contractele pe termen lung nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.6. Prejudiciu autoprovocat: impactul automatizării, dimensiunii, economiilor de scară, consolidării, inovării și al raportului cost/eficiență
(195)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat gradului ridicat de automatizare a procesului de producție. S-a afirmat că micii producători sunt dezavantajați în comparație cu producătorii mai mari integrați vertical și că, prin urmare, orice prejudiciu suferit de acești producători nu poate fi atribuit importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În acest context, s-a susținut, de asemenea, că, în orice caz, industria din Uniune nu a putut în general beneficia de economiile de scară ca urmare a dimensiunii sale reduse.
(196)
Ancheta a arătat că micii producători de pe piața Uniunii beneficiau, de asemenea, de un nivel ridicat de automatizare al procesului lor de producție, cu un efect pozitiv asupra costurilor lor de producție. Majoritatea producătorilor din Uniune s-au specializat într-o singură etapă a procesului de producție (plachete, celule sau module), ceea ce le-a permis să-și sporească competitivitatea în ceea ce privește tipul de produs specific pe care îl produc. Argumentul că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de impactul gradului ridicat de automatizare a fost, prin urmare, respins.
(197)
Unele părți interesate au afirmat că presiunea prețurilor a avut ca rezultat consolidarea industriei din Uniune și că aceasta din urmă reprezintă cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că această consolidare a fost mai degrabă o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În plus, partea în cauză nu a adus elemente de probă pentru a arăta în ce măsură procesul de consolidare ar fi putut cauza prejudiciul suferit.
(198)
În plus, s-a afirmat că prejudiciul suferit s-a datorat lipsei integrării verticale a industriei din Uniune. În general, în condiții normale de piață, producătorii integrați vertical ar trebui să beneficieze de mai multă securitate în ceea ce privește lanțul lor de aprovizionare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că acei producători din Uniune care erau integrați vertical nu au putut exploata pe deplin acest avantaj deoarece presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping a fost extrem de ridicată. În plus, industria din Uniune, inclusiv producătorii integrați vertical, nu a putut beneficia în totalitate de ratele ridicate de utilizare a capacității pentru a realiza economii de scară, ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. În plus, ancheta nu a evidențiat nicio corelație între integrarea verticală și rate de rentabilitate mai ridicate, dat fiind că presiunea puternică exercitată asupra prețurilor a modificat această corelație.
(199)
Unele părți interesate au afirmat că industria din Uniune nu a beneficiat de inovare tehnică și de investiții în noile tehnologii. Cu toate acestea, ancheta nu a scos la iveală niciun element concret care să confirme aceste afirmații. Dimpotrivă, ancheta a arătat că majoritatea investițiilor efectuate de industria din Uniune au fost dedicate achiziționării de noi utilaje, precum și cercetării și dezvoltării, și că nu există diferențe tehnologice semnificative între produse la nivel mondial.
(200)
De asemenea, o parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit se datorează execuției scăzute a proiectelor (proiecte eșuate). În acest sens, este de remarcat faptul că argumentul respectiv nu a fost susținut prin elemente de probă. În plus, orice proiect eșuat ar putea fi mai curând considerat o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, argumentul a fost respins.
(201)
Mai multe părți interesate au afirmat că industria din Uniune nu a fost în măsură să își raționalizeze costurile la timp pentru a răspunde evoluțiilor de pe piața mondială. Alte părți au susținut că costul forței de muncă și costurile indirecte sunt mai mari în Uniune decât în RPC.
(202)
Conform anchetei, costul de producție al industriei din Uniune a scăzut în mod continuu în cursul perioadei examinate, cu excepția plachetelor, în cazul cărora costurile au scăzut în 2010, dar au crescut în 2011 și în cursul PA, la niveluri ușor mai ridicate decât la începutul perioadei examinate (a se vedea considerentul 138 de mai sus). Productivitatea a crescut pentru module și celule, dar a scăzut pentru plachete. Astfel cum s-a menționat mai sus, ca urmare a creșterii importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din RPC, și, prin urmare, a presiunii semnificative asupra prețurilor pe piața Uniunii, industria din Uniune nu a putut beneficia de reducerile costurilor.
(203)
Se remarcă faptul că producătorii-exportatori din RPC nu beneficiază de un avantaj comparativ cu privire la materiile prime (polisiliciu) și echipamentele utilizate, dat fiind că ambele au fost în principal importate din Uniune. În ceea ce privește costul forței de muncă și costurile indirecte, acestea au reprezentat, în medie, mai puțin de 10 % din costul total al unui modul în PA și se consideră că nu au jucat un rol semnificativ.
(204)
De asemenea, s-a afirmat că unii producători din Uniune au importat plachete, celule și/sau module din țara în cauză și au revândut aceste produse pe piața Uniunii ca și cum ar fi fost vorba de produsele lor proprii. Ancheta a arătat că importurile produsului în cauză realizate de industria din Uniune au fost de natură complementară și au avut volume limitate comparativ cu producția Uniunii și, prin urmare, nu au fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(205)
Prin urmare, pentru a se alinia la tendința de scădere a prețurilor importurilor din RPC, industria din Uniune a fost nevoită să depună eforturi considerabile pentru a-și raționaliza costurile de producție. În pofida eforturilor depuse de industria din Uniune, raționalizarea costurilor nu a putut fi reflectată în prețul de vânzare, ca urmare a subcotării semnificative exercitate de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(206)
Din aceste motive, argumentele de mai sus au fost respinse.
3.7. Concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice
(207)
Mai multe părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice, întrucât aceste tehnologii sunt interschimbabile și au aceleași utilizări finale.
(208)
Ancheta a arătat că produsele fotovoltaice cu strat subțire sunt fabricate din materii prime diferite și nu utilizează plachete din siliciu cristalin. În general, acestea prezintă un randament al conversiei mult mai scăzut și generează o putere de ieșire mai mică decât modulele din siliciu cristalin. Prin urmare, ele nu pot fi folosite în zonele în care accesul este limitat, cum ar fi acoperișurile, ceea ce înseamnă că nu sunt complet interschimbabile cu produsul în cauză. Prin urmare, deși poate exista o anumită concurență între produsele cu strat subțire și produsul în cauză, această concurență este considerată a fi marginală.
(209)
În consecință, ancheta nu a indicat nicio legătură între prejudiciul suferit de industria din Uniune și concurența din partea produselor fotovoltaice cu strat subțire și a altor tehnologii fotovoltaice.
(210)
Din aceste motive, acest argument a fost respins.
3.8. Criza financiară și efectele sale
(211)
S-a susținut că criza financiară și recesiunea economică au afectat accesul la finanțare al industriei din Uniune și, prin urmare, au cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(212)
Capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capital a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Dat fiind că industria solară necesită investiții importante, capacitatea de a mobiliza capital este crucială. Recesiunea economică a avut un anumit impact asupra situației industriei din Uniune. Totuși, ancheta a arătat că, în ciuda creșterii observate pe piața Uniunii între 2009 și 2011, situația industriei din Uniune s-a degradat ca urmare a importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping, importuri care au generat o puternică subcotare a prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune. Prin urmare, s-a concluzionat că eventualele efecte ale crizei financiare au fost agravate de creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping din China și că accesul limitat la finanțare s-a datorat, în mare măsură, climatului negativ de pe piață, situația și perspectivele industriei din Uniune fiind o consecință a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Prin urmare, chiar dacă criza financiară a avut un anumit impact asupra situației industriei din Uniune, aceasta nu a putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În consecință, argumentul a fost respins.
3.9. Performanța la export a industriei din Uniune
(213)
Unele părți interesate au afirmat că vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate și în mod special între 2009 și 2011 pentru module și între 2009 și primul trimestru al anului 2012 pentru celule și că acest lucru a cauzat prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(214)
Cu toate acestea, astfel cum se arată în tabelul de mai jos, volumele exporturilor de module rămân semnificative, în ciuda unei scăderi ușoare în cursul PA, iar prețurile medii în cursul PA au depășit costurile medii pentru module în cursul perioadei examinate. Prin urmare, acest lucru nu a putut cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește celulele, volumele exporturilor au reprezentat doar aproximativ 12 % din volumul total al producției de celule. Prin urmare, în pofida prețurilor scăzute în cursul PA, acest lucru ar fi putut avea doar un impact limitat asupra situației industriei din Uniune. În sfârșit, în ceea ce privește plachetele, exporturile au reprezentat aproximativ 24 % din volumul total al producției și, în mod similar, în ciuda prețurilor reduse de export în cursul PA, acest lucru nu a putut avea decât un impact limitat asupra situației industriei din Uniune. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
Tabelul 13-a
Module
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de module în MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indice 2009 = 100)
100
129
117
116
Preț mediu de export (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indice 2009 = 100)
100
76
59
49
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 13-b
Celule
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de celule în MW
62
320
315
238
(Indice 2009 = 100)
100
516
508
384
Preț mediu de export (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indice 2009 = 100)
100
78
61
47
Sursă:
Europressedienst
Tabelul 13-c
Plachete
2009
2010
2011
PA
Volumul exporturilor de plachete în MW
93
916
750
486
(Indice 2009 = 100)
100
985
806
523
Preț mediu de export (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indice 2009 = 100)
100
70
63
57
Sursă:
Europressedienst
(215)
Din aceste motive, s-a constatat că impactul performanței la export a industriei din Uniune nu a fost de natură să contribuie la prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Prin urmare, argumentele părților în această privință au fost respinse.
3.10. Descoperirea depozitelor de gaze de șist în Uniunea Europeană
(216)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de descoperirea unor depozite de gaze de șist în Uniune și perspectiva creșterii producției de gaze de șist ieftine în Uniune a redus investițiile publice și private în proiecte legate de energia din surse regenerabile.
(217)
Ancheta a constatat o creștere semnificativă a consumului produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei examinate, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 108 de mai sus. În plus, ancheta nu a scos la iveală nicio informație factuală care să confirme că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-a datorat descoperirii unor depozite de gaze de șist în Uniunea Europeană. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3.11. Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS)
(218)
Aceeași parte a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de nivelul redus al investițiilor în producția de energie solară, ca urmare a prețurilor scăzute pe piață pentru creditele de emisii CO2 în cadrul schemei Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii.
(219)
Nu s-a prezentat însă nicio dovadă în acest sens, iar ancheta nu a scos la lumină nicio circumstanță factuală care să confirme aceste afirmații. Dimpotrivă, ancheta a indicat o creștere considerabilă a consumului produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei examinate. Din aceste motive, afirmația a fost respinsă.
3.12. Decizii de management
(220)
Unele părți interesate au afirmat că prejudiciul important suferit de către cel puțin unul dintre producătorii din Uniune a fost cauzat de decizii de management inadecvate. Aceste afirmații s-au bazat pe conturile anuale și pe unele informații conținute într-o scrisoare trimisă de un acționar al întreprinderii celorlalți acționari.
(221)
Nicio informație din dosar nu a arătat că deciziile de management ale întreprinderii în cauză au fost neobișnuite sau lipsite de prudență sau că au avut un impact asupra întregii industrii din Uniune. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
3.13. Alte politici guvernamentale
(222)
O parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alte politici guvernamentale, cum ar fi politicile privind energia din surse regenerabile, politicile menite să încurajeze inovarea, politicile de reducere a birocrației, politicile de facilitare a comerțului și reglementările privind accesul la rețea, dat fiind că aceste politici sunt în avantajul producătorilor-exportatori. Cu toate acestea, chiar dacă este adevărat că unele dintre politicile menționate ar putea facilita importurile din alte țări terțe și o creștere generală a industriei energiei solare, aceste politici ar avantaja și industria din Uniune. În plus, aceste politici nu sunt destinate să promoveze importurile în Uniune la prețuri prejudiciabile de dumping. Prin urmare, argumentele în această privință au fost respinse.
3.14. Concluzie privind cauzalitatea
(223)
Ancheta a relevat o legătură cauzală între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Au fost analizate alte posibile cauze ale prejudiciului, cum ar fi importurile din alte țări terțe, consumul, tarifele fixe, alt sprijin financiar acordat industriei din Uniune, supracapacitatea, impactul prețurilor materiilor prime, prejudiciul autoprovocat, concurența din partea produselor cu strat subțire, criza financiară și efectele sale, performanța la export a industriei din Uniune, descoperirea unor depozite de gaze de șist în Uniunea Europeană, deciziile de management, schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, alte politici guvernamentale, și s-a considerat că niciuna dintre aceste cauze nu a fost de natură să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(224)
Pe baza analizei de mai sus, care a distins și separat în mod corespunzător efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping de efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Note preliminare
(225)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri provizorii în acest caz specific. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale întreprinderilor de pe piețele din amonte și din aval din sectorul energiei fotovoltaice, ale importatorilor, ale utilizatorilor și consumatorilor produsului în cauză.
(226)
Aproximativ 150 de operatori s-au făcut cunoscuți după deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare specifice importatorilor neafiliați, operatorilor din amonte (inclusiv unui producător de materii prime și furnizorilor de echipamente de producție pentru produsul care face obiectul anchetei), operatorilor din aval (inclusiv dezvoltatorilor de proiecte și întreprinderilor care realizează instalarea) și Organizației europene a consumatorilor (BEUC). Trei asociații reprezentând diverși operatori (industria din Uniune, operatori din amonte și aval) din sectorul energiei fotovoltaice au prezentat informații.
2. Interesul industriei din Uniune
(227)
Industria din Uniune a angajat în mod direct aproximativ 25 000 de persoane în cursul PA pentru producerea și vânzarea produsului similar.
(228)
Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză, în cursul perioadei de anchetă. Trebuie reamintit faptul că o serie de indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor din Uniune care au cooperat, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. De fapt, producătorii de module, celule și plachete din Uniune au suferit pierderi în 2011 și în PA. Prin urmare, unii producători din Uniune au fost deja nevoiți să își închidă instalațiile de producție, în timp ce alții s-au confruntat cu problema insolvabilității. Dacă nu se vor lua măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(229)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antidumping provizorii să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului similar pentru a reflecta costurile de producție și a-și îmbunătăți astfel rentabilitatea. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea unor măsuri provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra situației sale financiare generale. În plus, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la capital și să realizeze investiții suplimentare în cercetare și dezvoltare și în inovare în sectorul fotovoltaic. În sfârșit, ancheta a indicat, de asemenea, o posibilă reîncepere a activității de către unii producători din Uniune care au fost nevoiți să-și înceteze producția ca urmare a presiunii exercitate de importurile din China. În ansamblu, conform acestui scenariu, ar fi garantate nu numai cele 25 000 de locuri de muncă existente, furnizate de industria din Uniune (în PA), dar ar exista, de asemenea, perspectiva rezonabilă a unei extinderi a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.
(230)
În absența unor măsuri, este de așteptat să se înregistreze pierderi suplimentare ale cotei de piață și o deteriorare suplimentară a rentabilității industriei din Uniune. Această situație nu ar fi viabilă pe termen scurt și mediu. În consecință, pe lângă numărul mare de producători din Uniune care au fost deja forțați să iasă de pe piață, după cum s-a arătat în considerentul 157 de mai sus, alți producători ar putea fi amenințați cu falimentul, ceea ce, pe termen scurt și mediu, ar duce probabil la dispariția industriei din Uniune, cu repercusiuni importante asupra locurilor de muncă existente.
(231)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că instituirea de taxe antidumping este în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor neafiliați
(232)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 12 de mai sus, doar unul din trei importatori incluși în eșantion a avut ca principală activitate comercializarea produsului în cauză.
(233)
S-a invocat argumentul că impunerea de măsuri asupra produsului în cauză va afecta negativ activitatea importatorilor. În primul rând, instituirea de taxe nu ar trebui să conducă la eliminarea tuturor importurilor din RPC. În al doilea rând, deși este de așteptat ca instituirea de măsuri să aibă un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor care importă numai din RPC, având în vedere creșterea probabilă a importurilor din alte țări terțe, importatorii care se aprovizionează din diferite țări ar trebui să fie în măsură să se aprovizioneze din alte surse.
(234)
Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea unor măsuri la nivelul propus are un posibil impact negativ asupra situației importatorilor neafiliați ai produsului în cauză.
4. Interesul operatorilor din amonte
(235)
Operatorii din amonte au ca principal obiect de activitate producerea de materii prime, proiectarea și producerea echipamentului de producție pentru produsul care face obiectul anchetei. Au fost primite opt răspunsuri la chestionar din partea operatorilor în amonte. S-au efectuat două vizite de verificare care au vizat un producător de materii prime și un producător de echipamente de producție.
(236)
În ansamblu, în cursul PA, activitatea celor opt operatori din amonte care au cooperat, legată de produsul care face obiectul anchetei, a variat în raport cu totalul activității lor. Ea a reprezentat 100 % din activitate doar în cazul unei singure întreprinderi care a cooperat, variind între 6 % și 80 % în cazul celorlalte întreprinderi. În medie, în cursul PA, activitatea legată de produsul în cauză a reprezentat aproximativ 41 % din totalul activității operatorilor în amonte care au cooperat. În ceea ce privește locurile de muncă, cei opt operatori din amonte care au cooperat au angajat în PA aproximativ 4 200 de persoane. Rentabilitatea a variat în funcție de fiecare segment și întreprindere individuală, mergând de la rate ridicate la o rentabilitate ușor negativă. Ancheta a arătat că operatorii care au înregistrat o rentabilitate negativă au suferit din cauza deteriorării situației industriei din Uniune, dat fiind că unii dintre clienții pe care i-au pierdut erau producători din Uniune ai produsului care face obiectul anchetei, precum și din cauza scăderii consumului.
(237)
Vânzările operatorilor din amonte ai Uniunii au acoperit Uniunea, RPC și alte țări terțe. În cursul PA, vânzările au fost repartizate, în medie, astfel: aproximativ 20 % din vânzări în Uniune, aproape 50 % în RPC și aproximativ 30 % în alte țări terțe.
(238)
Unele părți din sectorul în amonte au susținut că impunerea unor măsuri antidumping le-ar afecta în mod negativ activitățile, dat fiind că RPC reprezintă principala lor piață de export. S-a susținut că taxele ar limita considerabil importurile produsului în cauză din RPC către Uniune și, ca urmare a acestui fapt, RPC și-ar limita importurile de polisiliciu și de echipamente de producție din Uniune. Prin urmare, s-a pretins că operatorii din amonte ai Uniunii ar fi nevoiți să-și reducă activitățile economice și numărul salariaților.
(239)
În primul rând, este de remarcat faptul că scopul taxei nu este de a elimina importurile produsului în cauză din China, ci de a restabili condiții de concurență echitabile. Astfel, importurile din China ar trebui să continue să aprovizioneze piața Uniunii, într-o oarecare măsură, dar la prețuri echitabile. În plus, ancheta a arătat că operatorii din amonte ai Uniunii sunt prezenți la nivel mondial pe diferite piețe naționale și, prin urmare, nu depind doar de exporturile către RPC. Prin urmare, este rezonabil să se considere că, pe piața mondială a produselor fotovoltaice, producătorii din amonte ai Uniunii vor putea să compenseze eventuala scădere a exporturilor către RPC prin exportul către alte piețe care, conform studiilor de piață disponibile în mod public, ar trebui să crească. În orice caz, piața chineză a energiei fotovoltaice se confruntă deja cu o importantă supracapacitate de producție și, prin urmare, este puțin probabil ca producătorii de instalații din Uniune să poată vinde mai multe instalații de producție pe termen scurt și mediu.
(240)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul taxelor antidumping asupra producătorilor de instalații nu ar fi semnificativ, în timp ce impactul asupra furnizorului de materie primă poate fi negativ pe termen scurt, având în vedere posibila reducere a vânzărilor sale către China.
5. Interesul operatorilor din aval
(241)
Operatorii din aval au ca obiect principal de activitate dezvoltarea de proiecte, activități de marketing și comunicare și instalațiile fotovoltaice. Deși au fost primite 13 răspunsuri la chestionare din partea operatorilor din aval, numai șapte au fost suficient de complete și au permis o evaluare adecvată. S-au efectuat două vizite de verificare care au vizat un dezvoltator de proiecte în sectorul fotovoltaic și o întreprindere de instalare. Atunci când s-au analizat răspunsurile la chestionar primite din partea celor 36 de importatori neafiliați care au cooperat, s-a dovedit că unii dintre ei trebuie, de fapt, să fie calificați drept operatori din aval, dat fiind că principala lor activitate consta în instalarea de produse fotovoltaice. Acest aspect va fi examinat mai amănunțit într-o etapă ulterioară a anchetei.
(242)
În ansamblu, activitatea operatorilor din aval cu privire la produsul care face obiectul anchetei variază în raport cu totalul activității lor. În medie, în cursul PA, aceasta a reprezentat 41 %. Rentabilitatea operatorilor care au cooperat în ceea ce privește produsul care face obiectul anchetei a fost, în medie, de aproximativ 11 % în cursul PA. În ceea ce privește locurile de muncă, cei șapte operatori din aval care au cooperat au angajat în PA aproximativ 550 de persoane.
(243)
A fost adus în discuție argumentul că măsurile antidumping nu sunt în interesul Uniunii deoarece vor duce la creșterea prețurilor modulelor, descurajând astfel utilizatorii finali/consumatorii să instaleze produse fotovoltaice. Prin urmare, operatorii din aval vor avea mult mai puține comenzi și vor fi obligați să-și reducă activitatea. Această evaluare se bazează pe un studiu efectuat de Prognos privind eventualele pierderi de locuri de muncă, prezentat în cursul anchetei. Conform studiului, marea majoritate a locurilor de muncă din sectorul fotovoltaic al Uniunii este în pericol în cazul în care vor fi instituite taxe. Studiul utilizează o estimare realizată de European Photovoltaic Industry Association (EPIA) (Asociația europeană a industriei fotovoltaice), conform căreia numărul total de locuri de muncă directe existente în 2011, în toate segmentele sectorului fotovoltaic din Uniune, incluzând producătorii, importatorii, operatorii din amonte și din aval, este de 265 000. Pornind de la estimarea din 2011 privind numărul total de locuri de muncă din sectorul fotovoltaic, studiul realizat de Prognos a concluzionat că, din cele 265 000 de locuri de muncă, se vor pierde până la 242 000 de locuri de muncă în decurs de trei ani, în funcție de nivelul taxei. Se presupune că cea mai mare parte a pierderilor de locuri de muncă ar avea loc pe piața din aval care, conform estimărilor din 2011 realizate de Prognos, oferea aproximativ 220 000 de locuri de muncă.
(244)
Ancheta nu a confirmat scenariul de mai sus și a indicat un număr mult mai redus de locuri de muncă directe existente în sectorul fotovoltaic al Uniunii în 2011, în cursul PA și în 2012.
(245)
Pentru început, ancheta a pus la îndoială exactitatea numărului total de locuri de muncă directe din sectorul fotovoltaic, astfel cum a fost estimat de Asociația europeană a industriei fotovoltaice. În special, în cursul vizitei de verificare efectuate la EPIA, s-a dovedit că datele utilizate pentru a se ajunge la cifra de 265 000 erau imprecise și nu permiteau o astfel de concluzie. De fapt, informațiile obținute în cursul vizitei de verificare indică faptul că numărul locurilor de muncă directe în sectorul fotovoltaic, calculat pentru 2011, ar avea o marjă de eroare de până la 20 %. În plus, estimarea include locurile de muncă create în alte țări europene care nu fac parte din Uniunea Europeană, precum și locurile de muncă legate de produsul cu strat subțire, care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei anchete.
(246)
În ciuda acestor îndoieli, chiar dacă s-a folosit estimarea inițială a locurilor de muncă pentru a analiza impactul asupra măsurilor, trebuie să fie făcute următoarele observații. Estimarea vizează locurile de muncă din sectorul fotovoltaic european în 2011, an în care au fost instalate numeroase produse fotovoltaice în UE (aproximativ 20 GW). Este rezonabil să se presupună că, având în vedere reducerea numărului de instalații, care au atins aproximativ 17,5 GW în PA și 15 GW în 2012, numărul de locuri de muncă în special în sectorul din aval s-a redus la rândul său, fiind direct corelat cu nivelul instalațiilor. În acest sens, presa de specialitate aflată la dispoziția publicului a arătat faptul că, în Germania, cea mai mare piață națională, numărul de locuri de muncă din sectorul fotovoltaic a scăzut de la 128 000 la 100 000 între 2011 și 2012, inclusiv locurile de muncă create de producători. În plus, ancheta a pus la îndoială faptul că cifra a inclus numai locurile de muncă cu normă întreagă, exclusiv din sectorul fotovoltaic. În acest sens, ancheta a arătat că, în special pe piața din aval (instalații), activitatea în sectorul fotovoltaic reprezintă în general numai o parte dintr-o activitate mult mai largă, activitatea principală fiind instalațiile de încălzire sau de electricitate, instalațiile sanitare etc.
(247)
Având în vedere cele de mai sus, este probabil ca instituirea de măsuri să ducă la o creștere a prețurilor produsului care face obiectul anchetei în Uniune, ceea ce, pe termen scurt, ar putea genera o reducere a instalațiilor fotovoltaice. Cu toate acestea, locurile de muncă legate de acest segment al pieței pot fi afectate numai într-o măsură limitată, având în vedere considerațiile de mai jos. În primul rând, activitatea legată de sectorul fotovoltaic reprezintă, cel puțin pentru unii instalatori, doar o parte a activităților lor și are, de asemenea, un caracter sezonier. Prin urmare, instalatorii ar trebui să poată desfășura alte activități în cazul în care cererea pentru instalații fotovoltaice s-ar reduce. Dat fiind că obiectivele privind energia din surse regenerabile și privind eficiența energiei, convenite la nivelul UE, sunt obligatorii din punct de vedere juridic pentru statele membre, este de așteptat ca o cerere redusă pentru instalații solare să ducă la creșterea cererii pentru alte forme de energie din surse regenerabile și de eficiență energetică. Este probabil că numeroși angajați din sectorul din aval să dispună de competențele necesare pentru a beneficia de creșterea cererii în aceste sectoare înrudite. În al doilea rând, având în vedere profiturile existente pe piața din aval (a se vedea considerentul 242 de mai sus), instalatorii ar trebui să poată absorbi o parte din creșterea prețurilor, limitând astfel impactul asupra prețurilor finale și asupra cererii de instalații fotovoltaice.
(248)
Independent de instituirea de taxe, estimările privind cererea de instalații fotovoltaice, disponibile în mod public, indică o posibilă reducere a cererii în 2013, cu instalații anuale corespunzând unei producții între 9,8 GW și 16,5 GW în 2013, ceea ce ar putea, în orice caz, să afecteze numărul de locuri de muncă de pe piața din aval.
(249)
În sfârșit, se observă că această creștere a prețurilor produselor fotovoltaice este inevitabilă, dat fiind că producătorii din RPC care aprovizionează piața Uniunii par a înregistra pierderi importante, situație care nu ar fi viabilă.
(250)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că impactul taxelor antidumping asupra operatorilor din aval ar fi într-o anumită măsură negativ pe termen scurt, având în vedere reducerea mai accentuată a numărului de instalații în raport cu un scenariu speculativ fără taxe, astfel cum este prevăzut de către principalele centre de cercetare și în măsura în care taxa nu poate fi absorbită de operatorii din aval. În ciuda unei posibile reduceri a cererii pentru instalațiile fotovoltaice, instalatorii ar trebui să poată desfășura alte activități, legate de alte surse de energie din surse regenerabile sau de activitatea principală a instalatorilor, după cum s-a menționat mai sus.
6. Interesul utilizatorilor finali (al consumatorilor)
(251)
Nu s-au primit contribuții din partea vreunui reprezentant direct al intereselor utilizatorilor finali, cum ar fi asociațiile de consumatori. În acest caz, se face trimitere la două tipuri de utilizatori finali: consumatorii casnici și alți utilizatori finali (de exemplu, instituții, întreprinderi). Ancheta a arătat că numai aproximativ un sfert din instalațiile fotovoltaice existente în Uniune (așa-numitele instalații pentru acoperișuri, mai mici), au fost comandate de către consumatori. Celelalte instalații (montate pe sol, industriale și comerciale la o scară mult mai mare) au fost comandate de către alți utilizatori finali.
(252)
Mai multe părți au susținut că, în cazul în care se vor institui taxe antidumping, consumatorii ar avea de suferit din cauza creșterii prețurilor pentru modulele fotovoltaice. Deși se așteaptă o oarecare creștere a prețurilor pentru modulele fotovoltaice pe piața UE, ca urmare a taxelor, consumatorii și alți utilizatori finali nu vor fi probabil afectați decât într-o măsură limitată, deoarece ancheta a arătat că prețul unui modul reprezintă până la 50 % din costurile totale ale unei instalații fotovoltaice. Având în vedere marjele de profit obținute de dezvoltatorii de proiecte și de instalatori, este rezonabil să se presupună că eventuala creștere a prețurilor modulelor pentru consumator poate fi absorbită cel puțin parțial și, prin urmare, atenuată. Pe baza informațiilor disponibile, se concluzionează provizoriu că măsurile antidumping la nivelul propus al taxei vor fi, cel puțin parțial, absorbite de lanțul de aprovizionare și, prin urmare, nu vor duce neapărat la creșterea prețurilor pentru consumatori la nivelul vânzării cu amănuntul.
(253)
Se observă, de asemenea, că dacă nu s-ar impune taxe, consumatorii nu ar avea decât o singură sursă de aprovizionare pentru module în viitor, ca urmare a dispariției probabile a industriei din Uniune. Conform acestui scenariu, producătorii-exportatori chinezi ar putea să își întărească în continuare poziția foarte puternică pe piață, ceea ce ar putea duce, de asemenea, la o creștere a prețurilor pe termen scurt și mediu, în detrimentul consumatorilor/utilizatorilor finali. În orice caz, după cum s-a menționat mai sus, creșterea prețurilor pare a fi inevitabilă, având în vedere faptul că producătorii din RPC înregistrează pierderi.
(254)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea măsurilor va avea, în ansamblu, un impact limitat asupra consumatorilor și asupra altor utilizatori finali, indiferent de rolul programelor naționale de sprijin pentru stimularea cererii de instalații fotovoltaice, astfel cum se menționează în considerentul 182 de mai sus. Dacă programele naționale de sprijin sunt adaptate la creșterea prețurilor panourilor solare (prin intermediul unor tarife fixe mai mari), impactul asupra consumatorilor poate fi inexistent.
7. Alte argumente
(255)
Unele părți au afirmat că industria din Uniune nu este în măsură să aprovizioneze piața UE cu cantitățile cerute și, prin urmare, în cazul în care se vor institui taxe antidumping, există un risc major de penurie în UE, ceea ce poate conduce la o creștere și mai mare a prețurilor produsului în cauză.
(256)
Ancheta a constatat că acest argument este nejustificat. Industria din Uniune nu își utilizează pe deplin capacitatea de producție din 2009. În cursul PA, rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru module a fost de 41 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 5,7 GW; rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru celule a fost de 63 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 1,2 GW și rata de utilizare a capacității de producție a Uniunii pentru plachete a fost de 55 %, cu o capacitate disponibilă suplimentară de aproximativ 1,6 GW. Prin urmare, grație capacității disponibile, industria din Uniune ar fi capabilă să concureze pentru o cotă suplimentară de piață pe termen scurt. De asemenea, pe termen mediu, este rezonabil să se presupună că industria din Uniune își va spori capacitatea de producție pentru a putea realiza economii de scară mai bune și pentru a obține eventuale reduceri de preț. În plus, există și alte surse de aprovizionare la nivel mondial, care sunt prezente pe piața Uniunii și care vor putea concura pe piața Uniunii în cazul scăderii importurilor de produse chinezești. Ancheta a arătat că, în cursul PA, capacitatea disponibilă de producție existentă din alte țări terțe decât China a fost de 5,6 GW pentru module, de 6 GW pentru celule și de 6 GW pentru plachete. Prin urmare, capacitatea disponibilă totală a UE și a producătorilor din afara UE este suficientă pentru a compensa pe termen scurt posibila reducere a importurilor chinezești, ținând cont de cererea de instalații fotovoltaice în UE, prevăzută pentru 2013 (între 9,8 GW și 16,5 GW) și pentru 2014 (între 9 GW și 17,1 GW) de către principalele centre de cercetare precum EPIA.
(257)
Unele părți au susținut, de asemenea, că instituirea de taxe antidumping asupra produsului în cauză va afecta dezvoltarea pieței fotovoltaice din Europa și, prin urmare, obiectivele Agendei UE 2020 privind sursele regenerabile de energie și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din UE nu vor fi îndeplinite.
(258)
În primul rând, obiectivele pentru 2020 nu depind în mod exclusiv de energia solară. La fel de importante sunt și alte energii din surse regenerabile, cum ar fi: energia eoliană, biomasa, energia hidroelectrică etc. Dat fiind că nu s-a fixat un procent anume pentru energia solară în vederea îndeplinirii obiectivelor pentru 2020, nu este de așteptat ca reducerea numărului de instalații fotovoltaice să crească costurile totale ale Agendei 2020. În plus, prețul panourilor solare este doar unul dintre numeroșii factori care sunt vitali pentru dezvoltarea sectorului fotovoltaic în Europa. Este tot atât de important să se asigure un cadru juridic și financiar favorabil la nivel european și național, să se îmbunătățească accesul la finanțare al proiectelor în domeniul energiilor regenerabile și să se realizeze investiții în cercetare și dezvoltare. În ceea ce privește finanțarea investițiilor în domeniul energiei solare, instituirea de taxe va îmbunătăți situația industriei din Uniune și a sectorului fotovoltaic în ansamblu. Prin urmare, este de așteptat să se amelioreze și accesul la capital, atât pentru industria din Uniune, cât și pentru investitorii din sectorul fotovoltaic. În sfârșit, se reamintește că scopul taxelor nu este de a elimina importurile chinezești, ci de a restabili o concurență loială. Datele privind profiturile obținute pe piața din aval indică faptul că orice creștere a prețului produsului în cauză va fi parțial atenuată de către operatorii de pe piața din aval. Prin urmare, prețul modulelor nu ar trebui să crească semnificativ pentru utilizatorii finali/consumatori și cererea de instalații solare ar trebui să rămână conform estimărilor.
(259)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează cu titlu provizoriu că instituirea măsurilor nu va avea, în ansamblu, un impact negativ semnificativ asupra altor politici ale UE.
8. Concluzie privind interesul Uniunii
(260)
Efectele pozitive generale pentru industria din Uniune compensează impactul negativ probabil asupra altor operatori din sectorul fotovoltaic, inclusiv asupra consumatorilor/altor utilizatori finali.
(261)
Ținând seama de cele menționate mai sus și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii la importurile produsului în cauză, originare din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(262)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(263)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(264)
În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să obțină profitul înainte de impozitare pe care această industrie ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Astfel, pe baza informațiilor oferite în reclamație, se consideră că o marjă de profit de 10 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(265)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 10 % menționată mai sus la costul de producție din cursul PA al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(266)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC care au fost incluși în eșantion, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețului, ajustat în mod corespunzător pentru a ține cont de costurile de import și de taxele vamale, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul PA de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost apoi exprimate ca procent din valoarea de import CIF medie ponderată.
2. Măsuri provizorii
(267)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii la importurile de module fotovoltaice din siliciu cristalin și de componente-cheie (și anume celule și plachete) originare sau expediate din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(268)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi, taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi” a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate taxe impuse întreprinderilor care au fost incluse în eșantion sau care au cooperat la anchetă. Taxa aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi” va fi aplicată întreprinderilor care nu au cooperat la anchetă.
(269)
Pentru întreprinderile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul mediei ponderate a taxelor aplicabile întreprinderilor incluse în eșantion.
(270)
Nivelurile propuse ale taxelor antidumping provizorii sunt după cum urmează:
Întreprindere
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelul taxei
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Alte întreprinderi cooperante (anexă)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Toate celelalte întreprinderi
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Măsurile antidumping de mai sus sunt stabilite cu titlu provizoriu sub formă de taxe ad valorem.
(272)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în ceea ce privește întreprinderile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară aplicabilă „tuturor celorlalte întreprinderi”) se aplică, prin urmare, exclusiv importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză, fabricate de întreprinderile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă întreprindere al cărei nume nu este menționat în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate întreprinderilor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și vor fi supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte întreprinderi”.
(273)
Orice cerere prin care se solicită aplicarea nivelurilor taxelor antidumping pentru fiecare întreprindere (de exemplu, ca urmare a modificării denumirii persoanei juridice sau ca urmare a creării unor noi entități de producție și de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (8), împreună cu toate informațiile relevante, în special orice modificări ale activităților întreprinderii legate de producție, vânzările interne și la export asociate, de exemplu, cu modificarea denumirii sau cu crearea entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei întreprinderilor care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(274)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei aplicabile tuturor celorlalte întreprinderi ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu au cooperat la anchetă, ci și producătorilor care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(275)
Astfel cum se indică în secțiunea 5 din avizul de deschidere, Comisia este în curs de a stabili dacă toate importurile produsului în cauză din RPC pot fi considerate ca fiind originare din RPC. Acest lucru este important în special în cazul modulelor care pot include componente și piese din țări diferite. În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază, țara exportatoare a unui produs care face obiectul unui dumping poate fi o țară intermediară. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că reclamația se referă la importurile din RPC fără a specifica originea acestora. În sfârșit, anchetele antidumping și privind măsurile compensatorii desfășurate de SUA, care vizează același produs importat din RPC, au scos la iveală complexitatea operațiunilor de producție și de asamblare care ar putea sau nu să confere caracterul originar (9). Având în vedere aceste considerații și fără a aduce atingere concluziei care va fi adoptată cu privire la aceste chestiuni în etapa definitivă, se consideră adecvat ca produsul care face obiectul anchetei, originar sau expediat din RPC, să fie supus unor măsuri provizorii, cu excepția cazului în care produsul este un produs în tranzit în sensul articolului V din GATT.
(276)
După cum s-a menționat mai sus în considerentul 3, prin Regulamentul (UE) nr. 182/2013, Comisia a decis ca importurile produsului în cauză originare și expediate din RPC să fie supuse înregistrării. Decizia a fost adoptată în vederea unei posibile aplicări retroactive a măsurilor antidumping și compensatorii, în temeiul articolului 10 alineatul (4) din regulamentul de bază și al articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul antisubvenții de bază”) (10).
(277)
În ceea ce privește actuala anchetă antidumping și având în vedere constatările de mai sus, ar trebui să se pună capăt înregistrării importurilor în scopul anchetei antidumping, în conformitate cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(278)
În ceea ce privește ancheta deschisă desfășurată în paralel, inițiată de Comisie în conformitate cu articolul 10 din regulamentul antisubvenții de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene din 8 noiembrie 2012 (11), ar trebui să se mențină înregistrarea importurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază antisubvenții.
(279)
Nicio decizie cu privire la o posibilă aplicare retroactivă a măsurilor antidumping nu poate fi luată în acest stadiu al procedurii.
(280)
Având în vedere circumstanțele excepționale ale prezentei proceduri, în special faptul că este vorba despre un produs pentru o piață care necesită aprovizionări stabile pe termen scurt, se consideră adecvat ca măsurile antidumping provizorii să fie introduse treptat. Dat fiind că industria din Uniune, în special, a suferit un prejudiciu ca urmare a practicilor comerciale neloiale ale țării în cauză în cursul PA, producătorii din Uniune nu pot furniza imediat cantitățile necesare dacă nivelurile importurilor scad ca urmare a măsurilor. Introducerea treptată a taxei antidumping va permite pe termen scurt industriei din Uniune să-și sporească oferta. În plus, dacă se acordă suficient timp industriei din Uniune pentru a-și spori nivelurile producției, disponibilitatea produsului în cauză va rămâne la niveluri rezonabile pentru a răspunde cererii. Prin urmare, se consideră adecvat să se introducă taxa în două etape.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(281)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în care părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul menționat în regulament să își prezinte, în scris, punctele de vedere și să solicite o audiere. De asemenea, ar trebui precizat faptul că orice constatări referitoare la instituirea unei taxe la care s-a ajuns în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate în scopul instituirii unei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de module sau panouri fotovoltaice din siliciu cristalin și de celule și plachete de tipul celor folosite în modulele sau panourile fotovoltaice din siliciu cristalin (celulele și plachetele au o grosime de maximum 400 de micrometri), încadrate în prezent la codurile NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 și ex 8541 40 90 (coduri TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 și 8541409039), originare sau expediate din Republica Populară Chineză, cu excepția cazului în care sunt în tranzit în sensul articolului V din GATT.
Următoarele tipuri de produse sunt excluse din definiția produsului în cauză:
-
încărcătoare solare care constau din mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii;
-
produse fotovoltaice cu strat subțire;
-
produse fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt integrate permanent în produse electrice, în cazul în care produsele electrice au altă funcție decât generarea de energie electrică și în cazul în care aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaică/fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
(i)
de la intrarea în vigoare a prezentului regulament până la 5 august 2013:
Întreprindere
Nivelul taxei
Toate întreprinderile
11,8 %
(ii)
de la 6 august 2013:
Întreprindere
Nivelul taxei
Cod adițional TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Întreprinderile enumerate în anexă
47,6 %
Toate celelalte întreprinderi
67,9 %
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Regulamentul (UE) nr. 182/2013 se modifică după cum urmează:
1.
Se inserează un nou titlu G și un nou considerent 22:
„G. ÎNCETAREA ÎNREGISTRĂRII ÎN SCOPUL PROTECȚIEI ÎMPOTRIVA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING
(22)
Începând cu 6 iunie 2013, o taxă antidumping provizorie oferă protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, nu mai este necesar să se înregistreze importurile în vederea protecției împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping.”
2.
La articolul 1 alineatul (1), cuvintele „cu articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și” se elimină.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 iunie 2013.