РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 419/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура („антисубсидийната процедура“ или „настоящата процедура“) по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди започването на процедура и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПИ бе поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(5)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(6)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе дадена такава възможност.
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в разглежданата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“)
1.2.1. Извадка от производители износители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(9)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация в срока, определен в известието за започване, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и 7 от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. Петнадесет от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(10)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(11)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и със съответните индийски органи относно подбора на представителната извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(12)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, извадката бе ограничена до приемлив брой дружества, разследването на които би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 19 по-долу.
(13)
Освен това, както бе посочено в съображение 9, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разглеждане. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване. Въпреки това, исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани в Съюза, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкриха, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество в Съюза, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие ще се търси от страна на останалите вносители по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до ПИ, до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които бяха поискали индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от ПИ, от тримата включени в извадката (групи от) производители износители, от един от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия
-
Група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („периода на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
-
- с произход от Индия, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, технологичните видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че технологичните видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове също са произвеждани от промишлеността на Съюза, което означава, че са включени в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. Поради тази причина те временно се считат за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(25)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
a)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
ж)
Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/EOU“)
(26)
Схемите а), от в) до г) и от е) до ж), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПР в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(27)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(28)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; процентите, приложими за ПР, са процентите за цялата промишленост (All Industry Rates) за възстановяване на мита 2011-12 г., публикувани в уведомление № 68 / 2011- Cus. (N.T). Схемата за възстановяване на митата е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 от ПВТ 2009-2014 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“)
a) Правно основание
(29)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(30)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(31)
Даден износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през ПР за настоящото разследване бе 5 % с максимална горна граница от 97 Rs/kg.
(32)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14 заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(35)
Установено бе, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през първите две тримесечия на ПР.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Премахване на DEPBS и преминаване към DDS
(39)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPBS бе за последно удължена за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на срока, схемата DEPBS бе реално преустановена, считано от 30 септември 2011 г. нататък. Поради това бе необходимо да се провери дали биха могли да бъдат наложени мерки в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент.
(40)
ПИ обясни на Комисията, че след преустановяването на схемата DEPBS, дружествата биха могли да изберат друга схема за освобождаване от мито/освобождаване от задължението за заплащане на митo, определена в глава 4 от ПВТ 09-14, а именно схема за предварителни разрешителни (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(41)
Разследването разкри, че двете включени в извадката дружества са започнали да се ползват от схемата DDS веднага след преустановяването на схема DEPBS. Трябва да се отбележи, че схемата DDS бе въведена през 1995 г. и съществуваше едновременно със схемата DEPBS през първите две тримесечия на ПР, както и в продължение на няколко години преди ПР. Схемата DDS не е можела обаче да се ползва едновременно със схемата DEPBS за един и същ износ.
(42)
Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело мерки за организирането на плавен преход от DEPBS към DDS, както се вижда от циркулярен документ № - 42 /2011-Customs, от 22.9.2011 г. В този циркулярен документ се посочва, че „тази година графикът за възстановяване [на мита] включва продукти, които до този момент са били част от схемата DEPB[S]“. В посочения циркулярен документ се подчертава, че за секторите по DEPBS, „е било решено да се осигури плавен преход на продуктите в тези сектори, включвайки ги в графика за възстановяване. Като преходна разпоредба, ставките за съответните продукти ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPB[S] в рамките на 1 % - 3 %.“ С други думи, в циркулярния документ се посочва, че действащите ставки за възстановяване на мита от 1.10.2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по преустановената схема DEPBS.
(43)
Действително бе установено, че ставките по DDS, приложими от 1 октомври 2011 г. за разглеждания продукт, предоставят сходни равнища на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г. Разследването потвърди също така, че равнищата на маржовете на субсидията на DEPB и DDS са много близки за всички включени в извадката дружества, като всяко едно от тях е използвало DEPBS през първите 6 месеца от ПР, а през последните 6 месеца на ПР - DDS.
(44)
Съображения 41-43 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите от нея ползи са продължили без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били преустановени по смисъла на член 15, параграф 1 от основния регламент и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(46)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези размери на субсидията бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(47)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните дружества по време на ПР, възлизат съответно на 0,58 % и 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % за дружествата от група Venus.
3.3. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(48)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(49)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(50)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините Те са приложими независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПР бе 4 % от стойността франко борд с максимална горна граница от 5 Rs/kg, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-ниска.
(51)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(52)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(53)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(54)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(55)
Установено бе, че две от включените в извадката дружества, са прилагали схемата DDS през последните две тримесечия на ПР.
г) Заключение относно схемата DDS
(56)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(57)
Освен това DDS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(58)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(59)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(60)
Това се потвърждава от циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(61)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(63)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през периода на разследване в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(64)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните оказали съдействие дружества, възлизат съответно на 0,61 % и 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % за дружествата от група Venus.
3.4. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
a) Правно основание
(65)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(66)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 67 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(67)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица („EOU“) или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
v) предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(68)
Две от включените в извадката дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПР. Тези дружества са използвали една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(69)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(70)
По отношение на подсхемата, използвана през ПР от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(71)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(72)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(73)
Двете проверени дружества са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 69 по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
г) Заключение относно схемата AAS
(74)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(75)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износ и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(76)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(77)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(79)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през ПР (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(80)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 2,43 % и 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
a) Правно основание
(81)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(82)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(83)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(84)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(85)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през ПР.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(86)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(87)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(88)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(89)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПР, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(91)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,09 %, 0,6 % и 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
а) Правно основание
(92)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Допустимост
(93)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо приложение
(94)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни горни граници на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да начисляват на износителите. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, преработването, производството, опаковането и/или изпращането на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(95)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кредити в брой“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.
(96)
Установено бе, че двете включени в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата ECS
(97)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 95 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредит, които изцяло се определят от пазарните условия, като по този начин на съответния износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на горните граници на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(98)
Въпреки че преференциалните кредити по ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, т.е. възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на горните граници на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износ в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(99)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през ПР и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот от износа през ПР или общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР за кредитите, когато е могло да се установи ясна връзка с разглеждания продукт, който е могъл да се използва като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(100)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,61 % и 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % за дружествата от група Venus.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
a) Правно основание
(101)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(102)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(103)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) към НП I 09-14 (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(104)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(105)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(106)
Установено бе, че едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата FMS
(107)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(108)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(109)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(110)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на ПР, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход по търговските сметки при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(111)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатото дружество по време на ПР, възлиза съответно на 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %, за дружествата от група Venus.
3.8. Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици („SEZ/EOU“)
(112)
Установено бе, че само едно включено в извадката дружество се е възползвало от схемата EOU по време на ПР. Разследването обаче разкри, че нивото на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, за съответното дружество е под нивото de minimis, поради което схемата EOU не бе подложена на допълнителен анализ.
3.9. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(113)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,15 % до 4,32 %:
Схема
Дружество
Raajratna
Група Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
ОБЩО
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за оказалите съдействие дружества, които са включени в извадката и чиито маржове на субсидията надвишават нивото de minimis, възлиза на 3,82 %.
(115)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за периода на разследване от оказалите съдействие дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през периода на разследване, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, т.е. 4,32 %.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(116)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(117)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза. Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители от Съюза, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(119)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(120)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрило, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(121)
Обемът на вноса на оказалите съдействие дружества, за които въз основа на данните от извадката бе установено, че не са се ползвали от схемите за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент по време на периода на разследване, е изключен от общия обем на вноса от Индия. Тъй като данните за вноса, отнасящи се за разглеждания продукт, се отнасят за две дружества, беше счетено за целесъобразно от съображения за поверителност те да бъдат представени в индексиран вид.
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(122)
Установено бе, че по време на разглеждания период субсидираният внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Пазарен дял (индекс)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
(123)
Обемът на субсидирания внос от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 г. и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(124)
По време на разглеждания период пазарният дял на субсидирания внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените:
(125)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антисубсидийният въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(126)
В отговор на изразената загриженост, т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(127)
Таблицата по-долу показва средната цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника
(128)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 145 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(129)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на субсидирания внос от двамата включени в извадката индийски производители, получили субсидии, които подлежат на изравнителни мерки над нивото de mininis, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(130)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 12,5 % от страна на субсидирания внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на субсидирания внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период, обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(131)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(132)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(133)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния марж на субсидията и възстановяването след предишно субсидиране, данните за които са събрани на равнището на цялата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(134)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално, данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(135)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(136)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
43 %
57 %
56 %
56 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(137)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(138)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(139)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(140)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 153 по-долу. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(141)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на субсидирания внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 122 и 123 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от субсидирания внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза, поради нарастващия пазарен дял на субсидирания внос.
в) Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(142)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 147-152 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 136 по-горе), производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
г) Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(143)
Маржовете на субсидията на двама от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 113 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния марж на субсидията върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(144)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни (изравнителни) мерки. Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишното субсидиране (7). Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишно субсидиране.
5.3.3. Микроикономически показатели
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(145)
По време на разглеждания период средната единична продажна цена и производствената цена на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
(146)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(147)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите
-68,8 %
-11,2 %
6,7%
0,8 %
Източник:
отговори на въпросника.
(148)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 120 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от производство от този вид в отрасъла на разглеждания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това тези 5 % представляват марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(149)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от субсидирания внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(150)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(151)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвращаемостта на инвестициите във връзка със сходния продукт, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(152)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
ж) Складови наличности
(153)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(154)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009
2010
2011
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(155)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г. повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(156)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(157)
Освен това, показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от ценовия натиск на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е белязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(158)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(159)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(160)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна увеличението на субсидирания внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(161)
По отношение на ценовия натиск на пазара на Съюза през разглеждания период, бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 12,5 % по време на ПР, индийският субсидиран внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(162)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 145 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския субсидиран внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на субсидирания внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос
(164)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал по-малко от една трета от индийския износ по време на ПР и е следвал същата тенденция, като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
отговори на въпросника.
(165)
Въз основа на тези факти се счита, че евентуалното отрицателно въздействие, което несубсидираният внос е възможно да е оказал върху пазара на Съюза, не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.3.2. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
КНР
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Ср. цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Ср. цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял ( %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Ср. цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял ( %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Ср. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(166)
Освен субсидирания внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 35 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(167)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(168)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход на пазара на Съюза. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(169)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария, е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(170)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за субсидиране, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антисубсидийна процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(172)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.4. Икономическа криза и цени на суровините
(173)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам, резултатите на субсидирания внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(174)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия разглеждан период, докато субсидираният индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(175)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(176)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 % и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 12,5 %).
(177)
Този ръст на обема и на пазарния дял на субсидирания внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(178)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания износ, се стига до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(180)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(181)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и по време на ПР наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(182)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(183)
Както бе посочено в съображение 126, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(184)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(185)
Очаква се, че налагането на изравнителни мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(186)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(187)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(188)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антисубсидийни мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(189)
Въпросници бяха изпратени на девет ползватели в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(190)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(191)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(192)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 0,2 процентни пункта.
(193)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(194)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето, производството би могло да следва съответната тенденция.
(195)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от субсидирането.
(196)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(197)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(198)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(199)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(200)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(201)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антисубсидийните мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(202)
С оглед на направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(203)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(204)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(205)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на субсидирания внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 130 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 148.
(206)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 208.
8.2. Временни мерки
(207)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - на маржа на субсидията или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(208)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на изравнителното мито са установени при съпоставка на маржовете на вредата и маржа на субсидията. Следователно предложените ставки на временното изравнително мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Група Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Всички други дружества
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Що се отнася до успоредното антидъмпингово разследване съгласно член 24, параграф 1, втората алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8) не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Що се отнася до схемите за субсидиране, посочени в съображения 29-112 всички схеми се отнасят до експортно субсидиране. Съответните ставки на временното антидъмпингово мито на оказалите съдействие производители ще бъдат съответно коригирани и в успоредното антидъмпингово разследване.
(210)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митническата ставка, която се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(211)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (9) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(212)
За да се осигури правилното прилагане на антисубсидийното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(213)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Дружества, изброени в приложението
3,8
B781
Всички други дружества
4,3
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 419/2013 AL COMISIEI
din 3 mai 2013
de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 12,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea anchetei
(1)
La data de 10 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antisubvenție (denumită în continuare „procedura antisubvenție” sau „prezenta procedură”) cu privire la importurile în Uniune de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), inițierea unei proceduri anti-subvenție privind importurile în Uniune de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura anti-subvenție”)
(3)
Procedura antisubvenție a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la data de 28 iunie 2012 de către Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența subvențiilor în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciului material rezultând din acestea și care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(4)
Înainte de a deschide procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a transmis o notificare Guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”) cu privire la faptul că a primit o reclamație documentată corespunzător, potrivit căreia importurile subvenționate de anumite tipuri de sârmă din oțeluri inoxidabile originare din India cauzează un prejudiciu important industriei Uniunii. GI a fost invitat să participe la consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul reclamației și pentru a găsi o soluție convenită de comun acord. În cazul de față, nu s-a ajuns la nicio soluție de comun acord.
1.2. Părțile vizate de anchetă
(5)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea anchetei.
(6)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(7)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori independenți și de producători din Uniune implicați în anchetă și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii independenți și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei prin selectarea unui eșantion în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „eșantionare”).
1.2.1. Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(8)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori din țara în cauză au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(9)
În total, 18 producători-exportatori, unii aparținând aceluiași grup, au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere, au fost de acord să fie incluși în eșantion, iar 7 dintre aceștia au solicitat examinarea individuală în cazul în care aceasta nu va fi inclusă în eșantion. Cincisprezece dintre aceste societăți cooperante au raportat exporturi de sârmă din oțel inoxidabil către Uniune în timpul perioadei de anchetă. Prin urmare, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești 15 producători-exportatori.
(10)
În conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat este compus din două societăți individuale și un grup de societăți constituit din patru societăți afiliate, reprezentând împreună peste 63 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune.
(11)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile indiene relevante au fost consultați cu privire la selectarea unui eșantion reprezentativ. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la selectarea eșantionului.
(12)
După cum se menționează anterior în considerentul 10, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile anchetate în scopul anchetei privind subvențiile sunt enumerate în considerentul 19 de mai jos.
(13)
În plus, după cum s-a menționat în considerentul 9 de mai sus, inițial au fost primite 7 cereri de examinare individuală. Așadar, s-a considerat că în stadiul actual, o examinare individuală ar complica în mod inutil procedura și ar împiedica finalizarea la termen a anchetei. Cu toate acestea, cererile efectuate de către exportatorii care au prezentat informațiile necesare în termenele prevăzute vor fi examinate în restul perioadei de anchetă.
1.2.2. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(14)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit inițial din cinci producători cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei pentru producerea de sârmă din oțel inoxidabil în Uniune. Comisia a selectat un eșantion pe baza volumului de vânzări, a producției și a localizării geografice. Părțile interesate au fost și ele invitate prin avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Analiza răspunsurilor la chestionar a arătat că un anumit producător din Uniune avea o societate afiliată de asemenea implicată în producția și vânzările de sârmă din oțel inoxidabil. Astfel, cei șase producători din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 46,5 % din producția totală estimată a Uniunii. Eșantionul este considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.3. Eșantionarea importatorilor
(15)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(16)
Un total de nouă importatori independenți au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Comisia a selectat un eșantion format din trei societăți reprezentând 23,8 % din numărul importurilor din India în Uniune în cursul perioadei de anchetă pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune. Cu toate acestea, doi dintre importatorii incluși în eșantion nu au transmis răspunsuri la chestionar. Prin urmare, eșantionarea în acest stadiu al anchetei nu a putut fi aplicată și se va căuta din nou cooperarea din partea importatorilor în restul perioadei de anchetă.
1.2.4. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(17)
S-au trimis chestionare GI, celor trei (grupuri de) producători-exportatori din India și producătorilor-exportatori care au solicitat examinarea individuală, celor șase producători din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori independenți incluși în eșantion și celor nouă utilizatori cunoscuți.
(18)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la GI, de la cele trei (grupuri de) producători-exportatori, de la unul dintre producătorii-exportatori care au solicitat examinarea individuală, de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator independent și din partea a trei utilizatori.
(19)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediul GI din Delhi și al următoarelor părți:
producători din Uniune:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Germania
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spania
-
Rodacciai SPA, Milano, Italia
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italia
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franța
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Germania
producători-exportatori din India:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Venus group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Perioada de anchetă și perioada luată în considerare
(20)
Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(21)
Produsul în cauză este sârma din oțel inoxidabil conținând conform greutății:
-
minimum 2,5% nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;
-
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 13 % din greutate, dar cu un conținut de crom de maximum 25 % și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 %;
-
încadrată în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originară din India.
(22)
Una dintre părți a afirmat că există așa-numitele tipuri de produse „foarte tehnice” care sunt diferite de celelalte tipuri de produs în cauză fabricate în India, dar și în Uniune. În plus, societatea a susținut că, spre deosebire de majoritatea tipurilor de produse exportate din India către Uniune, tipurile tehnice nu sunt mărfuri de bază, ci tipuri de produse speciale fabricate pentru întrebuințări speciale în anumite clase de oțel și anumite diametre și nu ar trebui acoperite de anchetă.
(23)
În stadiul actual, se pare că tipurile tehnice au fost parte a definiției produsului și au caracteristici fizice, chimice și tehnice și de bază similare în comparație cu alte tipuri ale produsului în cauză. În plus, se pare că aceste tipuri sunt produse de asemenea de către industria din Uniune, prin urmare tipurile tehnice sunt cuprinse în obiectul anchetei.
2.2. Produsul similar
(24)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din India, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate în mod provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(25)
Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele programe, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:
(a)
Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)
(b)
Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - DDS)
(c)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)
(d)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(e)
Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - „ECS”)
(f)
Sistemul „Piața-țintă” („FMS”)
(g)
Zone economice speciale/unități axate pe export (special economic zones/export oriented units - SEZ/EOU)
(26)
Sistemele (a), (c-d) și (f-g) menționate mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este „Politica de comerț exterior 2009-2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian prezintă procedurile care reglementează „Politica de comerț exterior 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este actualizat cu regularitate.
(27)
Sistemul creditelor de export, menționat anterior la litera (e), se bazează pe secțiunile 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949 care autorizează banca Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) să orienteze băncile comerciale cu privire la creditele de export.
(28)
Sistemul de drawback al taxelor (DDS) menționat la litera (b) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PA au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2011-12, publicate în Avizul nr. 68 / 2011- Sistemul vamal (N.T). Sistemul de drawback al taxelor este de asemenea menționat, ca sistem de remitere a taxelor, în capitolul 4 din PCE 2009-2014.
3.2. Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)
(a) Temei juridic
(29)
Descrierea detaliată a DEPBS se găsește în capitolul 4.3 din PCE 09-14, precum și în capitolul 4 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(30)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicarea practică a DEPBS
(31)
Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard de intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION”), ținându-se seama de presupusa parte de inputuri importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate. Rata DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PA din ancheta actuală a fost de 5 % și o limită de valoare de 97 Rs/kg.
(32)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să indice că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru respectiva operațiune de export. În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl va primi. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de către autoritățile vamale, GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea creditului DEPBS.
(33)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 de luni de la data emiterii.
(34)
Cererile de credite DEPBS se completează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto, nu se aplică niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din MP I 09-14. În plus, după cum se prevede explicit în capitolul 9.3 din MP I 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi întotdeauna luate în considerare, cu condiția impunerii unei mici taxe de penalizare (de exemplu, 10 % din credite).
(35)
S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au utilizat acest sistem în cursul primelor două trimestre ale perioadei de anchetă.
(d) Concluzii privind DEPBS
(36)
DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.
(37)
În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(38)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I punctul (i), precum și în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre mărfurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.
(e) Retragerea DEPBS și trecerea la DDS
(39)
Prin intermediul Avizului public nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 din 17 iunie 2011, s-a acordat o ultimă prelungire de trei luni pentru aplicarea DEPBS, și anume până la 30 septembrie 2011. Dat fiind că ulterior nu s-a mai acordat nicio altă prelungire, DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011. Prin urmare, a fost necesar să se verifice dacă pot fi impuse măsuri în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(40)
GI a explicat Comisiei că după retragerea sistemului DEPBS, societățile au putut opta pentru alte sisteme de scutire/remitere a taxelor, definite în capitolul 4 din PCE 09-14, și anume Sistemul de autorizare prealabilă (AAS) sau Sistemul de drawback al taxelor (DDS).
(41)
Din anchetă a reieșit că ambele societăți incluse în eșantion au început să utilizeze DDS imediat după retragerea DEPBS. Trebuie precizat că DDS a fost introdus în 1995 și a coexistat cu DEPBS în cursul primelor două sferturi din PA, precum și timp de mai mulți ani înainte de PA. DDS nu putea fi însă utilizat concomitent cu DEPBS pentru aceleași exporturi.
(42)
Se precizează că GI a luat măsuri în scopul de a organiza o trecere ușoară de la DEPBS la DDS, astfel cum se demonstrează în Circulara nr. 42/2011 - Sistemul vamal, din data de 22.9.2011. În circulară se precizează că „programul de drawback [al taxelor] de anul acesta include elementele acoperite în trecut de sistemul DEPB[S]”. Aceeași circulară declară că în ceea ce privește sectoarele acoperite de DEPBS „s-a decis să se asigure o trecere ușoară pentru elementele din aceste sectoare, incluzându-le în programul de drawback al taxelor. Pentru o perioadă de tranziție, aceste elemente vor suferi o ușoară reducere față de ratele DEPB[S], între 1% și 3% pentru majoritatea elementelor.” Cu alte cuvinte, circulara indică faptul că ratele de drawback al taxelor în vigoare începând cu 1.10.2011 au fost stabilite astfel încât să ofere un avantaj similar cu cel oferit de sistemul DEPBS retras.
(43)
S-a constatat că, într-adevăr ratele DDS aplicabile produsului în cauză începând cu 1 octombrie 2011 ofereau un nivel similar de subvenționare cu cel oferit de DEPBS până la 30 septembrie 2011. Ancheta a confirmat, de asemenea, niveluri foarte apropiate ale marjelor de subvenție ale DEPB și DDS pentru toate societățile incluse în eșantion, fiecare dintre acestea utilizând DEPBS pe perioada primelor 6 luni ale PA și DDS în următoarele 6 luni ale PA.
(44)
Considerentele 41-43 de mai sus demonstrează că, deși sistemul DEPBS a fost retras, avantajele oferite de acesta au continuat să fie acordate fără nicio întrerupere și la un nivel aproape identic, asigurându-se o trecere fără întrerupere la sistemul de drawback al taxelor. Din acest motiv, se concluzionează că subvențiile nu au fost retrase în sensul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază și că DEPBS poate face obiectul măsurilor compensatorii.
(f) Calculul cuantumului subvenției
(45)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, guvernul indian poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA.
(46)
În cazul cererilor justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu este acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(47)
Pe baza celor de mai sus, ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile în cauză în cursul PA au fost de 0,58 % și respectiv de 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % pentru societățile din Venus group.
3.3. Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme - DDS)
(a) Temei juridic
(48)
Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare.
(b) Eligibilitate
(49)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicarea practică
(50)
Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii inputurilor utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra inputurilor. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul PA a fost de 4% din valoarea FOB, cu o limită de valoare de 5 Rs/kg, fiind reținută valoarea cea mai mică dintre acestea.
(51)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată.
(52)
De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate - BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.
(53)
Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop.
(54)
S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.
(55)
S-a constatat că două din societățile incluse în eșantion au utilizat DDS în ultimele două trimestre din PA.
(d) Concluzie privind DDS
(56)
DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI., întrucât este sub forma unui transfer direct de fonduri de către autoritățile publice indiene. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(57)
Mai mult, DDS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(58)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază.
(59)
Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte mărfuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate inputurile pe piața locală și care nu importă niciunul dintre mărfurile care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS.
(60)
Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de inputuri și cu incidența efectivă asupra inputurilor în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru inputurile importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”.
(61)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(62)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA.
(63)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(64)
Pe baza celor de mai sus, ratele subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile care au cooperat în cauză au fost de 0,61% și respectiv de 1,14%, 1,77%, 1,68%, 1,91% pentru societățile din Venus group.
3.4. Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS)
(a) Temei juridic
(65)
Descrierea detaliată a sistemului se găsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 și la capitolele 4.1-4.30 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(66)
AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul 67 de mai jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit - EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de categoria „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order - ARO”) și al „acreditivului intern de tip back to back” („back to back inland letter of credit”).
(c) Aplicare practică
(67)
AAS pot fi emise în următoarele cazuri:
(i) Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență;
(ii) Cerință anuală: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe,
(iii) Bunurile intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;
(iv) Exporturile prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din „Politica în domeniul comerțului exterior 09 - 14”. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export (EOU) sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („ZES”).
(v) Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” (și anume autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate.
(vi) acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca va valida autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica în domeniul comerțului exterior 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).
(68)
Două societăți incluse în eșantion au beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PA. Societățile respective au folosit unul dintre aceste subsisteme, și anume exporturile fizice în cadrul AAS. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.
(69)
În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și anexa 23 la MP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.
(70)
În ceea ce privește subsistemele utilizate în timpul PA de către societățile în cauză, și anume exporturile fizice, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către GI și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză.
(71)
Inputurile importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).
(72)
Ancheta a stabilit că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene fie nu au fost respectate, fie nu au fost încă testate în practică.
(73)
Ambele societăți verificate au ținut un registru privind producția și consumul. Cu toate acestea, registrul de consum nu a permis verificarea, printre altele, a înregistrărilor referitoare la inputurile care au fost consumate în procesul de fabricare a produsului exportat și în ce cantități. În ceea ce privește cerințele în materie de verificare menționate în considerentul 69 de mai sus, societățile nu au păstrat evidențe care să dovedească faptul că auditul extern din registrul de consum a avut loc. Pe scurt, se consideră că exportatorii anchetați nu au putut demonstra că au fost respectate dispozițiile relevante ale "Politicii în domeniul comerțului exterior".
(d) Concluzii privind AAS
(74)
Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GI, întrucât diminuează veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un avantaj exportatorilor anchetați, deoarece le îmbunătățește lichiditățile.
(75)
În plus, subsistemele de autorizații prealabile „exporturi fizice” sunt condiționate în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără a încheia un angajament de export.
(76)
Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate inputurile în fabricarea produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Se estimează, de asemenea, că normele standard de intrări/ieșiri pentru produsul în cauză nu sunt suficient de precise și ca nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu permit GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate pentru producția exportată. În plus, GI nu a efectuat o examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, ceea ce ar fi fost normal să facă, în absența unui sistem de verificare aplicat în mod eficace [anexa II punctul II alineatul (5) și anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]).
(77)
Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e) Calculul valorii subvenției
(78)
În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.
(79)
Valoarea subvenției acordate societăților care au folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în timpul PA (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(80)
Rata subvenției de care au beneficiat societățile în cauză în temeiul acestui sistem în cursul PA a fost stabilită la 2,43% și, respectiv, la 0,15%, 0%, 0%, 0% pentru societățile din Venus group.
3.5. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
(a) Temei juridic
(81)
Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(82)
În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.
(c) Aplicare practică
(83)
Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3%, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0% în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.
(84)
Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor pentru mijloacele de producție furnizate unui titular de licență EPCGS.
(85)
S-a constatat că toate cele trei societăți din eșantion au beneficiat de concesii în cadrul EPCGS care ar putea fi alocate produsului în cauză în PA.
(d) Concluzie privind EPCGS
(86)
EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.
(87)
În plus, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acesta este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(88)
Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(89)
Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.
(90)
În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PA (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(91)
Rata subvenției de care au beneficiat societățile în cauză în temeiul acestui sistem în cursul PA a fost stabilită la 0,09% și, respectiv, la 0,6% și 0,02%, 0%, 0%, 0% pentru societățile din Venus group.
3.6. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme - „ECS”)
(a) Temeiul juridic
(92)
Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (credite de export în rupii/valută) și în circulara de bază DBOD nr. DIR.(Exp.)BC 09/04.02.02/2008-09 (credite de export în rupii/valută) ale Reserve Bank of India („RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene.
(b) Eligibilitate
(93)
În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori.
(c) Aplicare practică
(94)
Prin acest sistem, RBI fixează un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export, care sunt obligatorii, atât în rupii, cât și în valută, pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. ECS cuprinde două subsisteme, și anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziției, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, precum și creditele de export după expediere, care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanțarea creanțelor la export. RBI solicită, de asemenea, băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.
(95)
Datorită acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obține credite de export în condițiile unor rate preferențiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale ("credite de trezorerie"), care sunt stabilite numai în condițiile pieței. Diferența dintre rate s-ar putea diminua în cazul societăților cu un profil de creditare bun. În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții.
(96)
S-a constatat că două dintre societățile incluse în eșantion au utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.
(d) Concluzii privind ECS
(97)
Ratele preferențiale ale dobânzii pentru creditele acordate în cadrul ECS, stabilite prin circularele de bază ale RBI menționate la considerentul 95, pot diminua costurile aferente dobânzilor pentru un exportator, în comparație cu costurile de credit stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază cu privire la astfel de exportatori. Finanțarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanțarea internă. De fapt, aceasta este percepută, de obicei, ca fiind mai riscantă, iar valoarea garanției cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanțării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferențele dintre ratele diferitelor bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime de împrumut pentru fiecare bancă comercială, în mod individual.
(98)
Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii nu prevede o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către autoritățile publice indiene, pentru a constitui o subvenție, însă numai autoritățile publice dau ordinul să se îndeplinească funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și este, prin urmare, inclus în definiția de „autoritate publică” menționată la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100% publică, urmărește obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de GI. RBI conduce organisme private în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circularele de bază ale RBI și obligațiile impuse de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să își exercite funcțiile enumerate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz, să ofere împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ține, în mod normal, de autoritățile publice, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanțării operațiunilor de export, subvenția fiind, prin urmare, condiționată de rezultatele obținute la export, în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(e) Calculul cuantumului subvenției
(99)
Valoarea subvenției a fost calculată pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în timpul PA și suma care ar fi trebuit să fie achitată pentru creditele comerciale normale folosite de societatea în cauză. Această valoare a subvenției (numărător) a fost alocată în funcție de cifra de afaceri totală realizată la export în timpul PA, pentru creditele în cazul cărora ar putea fi stabilită o legătură clară cu produsul în cauză, care ar putea fi utilizată ca numitor corespunzător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(100)
Rata subvenției de care au beneficiat societățile în cauză în temeiul acestui sistem în cursul PA a fost stabilită la 0,61% și, respectiv, la 0,08%, 0,28%, 0,03%, 0,10% pentru societățile din Venus group.
3.7. Sistemul „Piața-țintă” („FMS”)
(a) Temei juridic
(101)
Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din MP I 09-14.
(b) Eligibilitate
(102)
Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.
(c) Aplicare practică
(103)
În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelele 1 și 2 din apendicele 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3% din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din apendicele 37(C) („piețe-țintă”) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4% din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.
(104)
Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice inputuri sau bunuri, inclusiv mijloacele de producție.
(105)
Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.
(106)
S-a constatat că una dintre societățile incluse în eșantion a utilizat acest sistem în cursul perioadei de anchetă.
(d) Concluzie privind FMS
(107)
FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe FMS este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.
(108)
În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(109)
Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de inputurile utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate inputurile și nu importă bunuri care pot fi folosite ca inputuri pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(110)
Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în PA, și înscris de către solicitant ca venituri în conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numărător) a fost repartizată pe cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(111)
Rata subvenției de care au beneficiat societățile în cauză în temeiul acestui sistem în cursul PA a fost stabilită la 0,13%, 0,71%, 0,07%, 0%, pentru societățile din Venus group.
3.8. Zone economice speciale/unități axate pe export (special economic zones/export oriented units - SEZ/EOU)
(112)
S-a constatat că una din societățile din eșantion a utilizat sistemul EOU în cursul PA. Cu toate acestea, ancheta a stabilit faptul că nivelul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii constatat în cazul acestei societăți este sub pragul de minimis și, prin urmare, sistemul EOU nu a fost supus unei analize mai aprofundate.
3.9. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
(113)
Pe baza rezultatelor, s-a constatat că valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, se situa între 3,15% și 4,32%, astfel cum este sintetizat în tabelul următor:
Sistem
Societate
Raajratna
Venus Group
Viraj
DEPBS (4)
0,58%
0,93%, 1,04%, 1,32%, 2,04%
-
DDS (4)
0,61%
1,14%, 1,77%, 1,68%, 1,91%
-
AAS (4)
2,43%
0,15%, 0%, 0%, 0%
-
EPCGS (4)
0,09%
0,02%, 0%, 0%, 0%
0,63%
ECS (4)
0,61%
0,08%, 0,28%, 0,03%, 0,10%
-
FMS (4)
-
0,13%, 0,71%, 0,07%, 0%
-
EOU (4)
-
-
0,95%
TOTAL
4,32%
3,15 (5)
1,57% (6)
(114)
În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate pentru societățile care au cooperat incluse în eșantion, ale căror marje individuale de subvenție s-au situat peste pragul de minimis, se ridică la 3,82%.
(115)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. Comparația între datele Eurostat privind importurile și cele privind volumul exporturilor de produs în cauză către Uniune declarat pentru perioada anchetei de către societățile sau grupurile cooperante care au exportat produsul în cauză către Uniune în timpul perioadei de anchetă indică faptul că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori indieni a fost foarte ridicat. Ținând seama de acest grad ridicat de cooperare, rata subvenției aplicabile societăților care nu au cooperat se stabilește la nivelul ratei individuale celei mai ridicate, și anume 4,32%.
4. INDUSTRIA UNIUNII
4.1. Industria din Uniune
(116)
Produsul similar a fost fabricat de către cei 27 de producători din Uniune. Se consideră că ei constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
4.2. Producția din Uniune
(117)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, precum informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale din Uniune pentru perioada de anchetă.
(118)
Trebuie menționat faptul că un producător din Uniune aflat în legătură cu un producător-exportator indian și care s-a opus la deschiderea anchetei este, de asemenea, inclus în definiția industriei din Uniune. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 139 141 tone în cursul perioadei de anchetă. Acest număr include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a celorlalți producători din Uniune care nu s-au manifestat în cursul anchetei.
4.3. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(119)
Așa cum s-a indicat în considerentul 14 de mai sus, șase producători din Uniune au fost incluși în eșantion, reprezentând 46,5 % din producția totală estimată de produs similar a Uniunii.
5. PREJUDICIUL
5.1. Consumul la nivelul Uniunii
(120)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului total de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și a importurilor totale. Anul 2009 a fost marcat de prețuri fără precedent de mari ale nichelului, principala materie primă folosită la fabricarea produsului în cauză și a produsului similar și de efectele negative globale ale crizei financiare, care, împreună, au condus la un nivel deosebit de scăzut al consumului Uniunii în anul respectiv. Cu toate acestea, situația pieței s-a îmbunătățit, așa cum arată tabelul de mai jos și consumul în Uniune a crescut cu 50 % între 2009 și perioada de anchetă.
2009
2010
2011
PA
Consum (în tone)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indice (2009 = 100)
100
142
149
150
Sursa:
Eurostat, plângere și răspunsuri la chestionar
5.2. Importurile în Uniune din țara vizată
(121)
Volumul de importuri ale societăților care au cooperat, în cazul cărora pe baza eșantionului s-a constatat că nu au beneficiat de sistemele de subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază în cursul perioadei de anchetă, au fost excluse din totalul importurilor din India. Dat fiind că datele privind importul legate de produsul în cauză se referă la două societăți, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, ca acestea să fie indicate sub formă de indici.
5.2.1. Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(122)
În perioada luată în considerare, s-a constatat că importurile care au făcut obiectul unei subvenții în Uniune din partea producătorilor-exportatori cooperanți s-au dezvoltat în ceea ce privește volumul și cota de piață după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volum (indice)
100
172
218
210
Cota de piață (Indice)
100
121
146
140
Sursă:
Eurostat, plângere și răspunsuri la chestionar
(123)
Numărul importurilor din India a crescut în mod considerabil cu 110 % în cursul perioadei luate în considerare. Creșterea a fost deosebit de însemnată între 2009 și 2010, când importurile din India au crescut cu 72 % și când consumul în Uniune a crescut cu 42 %. Cu toate acestea, în timp ce consumul a crescut cu numai 5 % între 2010 și perioada de anchetă, volumul importurilor din India a continuat să crească în mod semnificativ cu 22 % în aceeași perioadă.
(124)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unor subvenții din India a crescut în mod semnificativ cu 40 % în cursul perioadei luate în considerare.
5.2.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului:
(125)
Așa cum s-a explicat mai sus în considerentul 22, una dintre părți și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că chestionarul antisubvenții nu a permis să se facă o distincție în special între anumite tipuri de produs în cauză, care, în opinia lor, sunt diferite.
(126)
Această problemă a fost abordată în chestionar prin extinderea așa-numitelor numere de control ale produsului („NCP”) pentru a identifica în mod clar tipurile relevante în cadrul anchetei, în special în vederea exercițiului de comparare a prețurilor. La acest stadiu, ancheta a arătat că producătorii-exportatori indieni nu au exportat decât cantități limitate din aceste tipuri de produse foarte tehnice. Cu toate acestea, s-a constatat că modificările aduse în NCP garantează că prețurile anumitor tipuri de produse au fost comparate în mod direct cu prețurile tipurilor de produse similare.
(127)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unor subvenții:
2009
2010
2011
PA
Preț mediu (indice)
100
118
137
135
Sursă:
Eurostat și răspunsuri la chestionar
(128)
Prețurile medii pentru importuri din India au crescut cu 35 % în cursul perioadei luate în considerare, dar au rămas sub prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 145 de mai jos). Aceasta explică creșterea volumului de importuri și creșterea semnificativă de 40 % a cotei de piață deținute de exportatorii indieni în aceeași perioadă.
(129)
Pentru a putea determina subcotarea prețului în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții independenți de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare pe tip de produs ale importurilor subvenționate de la cei doi producători indieni incluși în eșantion practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului.
(130)
Rezultatul comparației, atunci când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul perioadei de anchetă, a arătat o marjă medie ponderată de subcotare de 12,5% pentru importurile subvenționate din țara în cauză pe piața Uniunii. Prețurile mai scăzute ale importurilor care fac obiectul unor subvenții, comparate cu cele ale Uniunii în cursul perioadei luate în considerare, explică creșterea semnificativă a volumului importurilor indiene și a cotei de piață deținute de importurile din India între 2009 și PA.
5.3. Situația economică a industriei din Uniune
5.3.1. Note preliminare
(131)
În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor din India care fac obiectul unor subvenții asupra industriei din Uniune includea o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei luate în considerare.
(132)
Așa cum s-a menționat în considerentul 14 de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(133)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatori privind prejudiciul macroeconomici și microeconomici. În această privință, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza (a) indicatorilor macroeconomici, și anume indicatori cum ar fi producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție reale și redresarea în urma practicilor de subvenție anterioare pentru care datele au fost colectate la nivelul întregii industrii din Uniune și pe baza (b) indicatorilor microeconomici, și anume indicatori cum ar fi prețurile unitare medii, costurile unitare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital, stocurile și costurile forței de muncă pentru care datele au fost colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(134)
Trebuie remarcat faptul că toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost folosite în scopul stabilirii indicatorilor macroeconomici și, în special, a datelor referitoare la producătorii din Uniune neincluși în eșantion.
(135)
Indicatorii macroeconomici au fost stabiliți pe baza informațiilor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în urma răspunsurilor acestora la chestionar.
5.3.2. Indicatorii macroeconomici
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(136)
Tendințele privind producția din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volumul producției (tone)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indice (2009 = 100)
100
133
131
132
Capacitatea de producție (tone)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilizarea capacității
43%
57%
56%
56%
Indice (2009 = 100)
100
132
130
130
Sursă:
Reclamație, răspunsuri la chestionar
(137)
Producția din Uniune a crescut cu 32 % în cursul perioadei luate în considerare, ceea ce reflectă, într-o anumită măsură, evoluția pozitivă a consumului. Cu toate acestea, volumele de producție au stagnat între 2010 și perioada de anchetă.
(138)
În timp ce gradul de utilizare a capacității s-a îmbunătățit și a crescut cu 13 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, capacitatea de producție a rămas în esență stabilă în cursul perioadei luate în considerare.
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
(139)
Tendințele în ceea ce privește volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (tone)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indice (2009 = 100)
100
140
140
140
Cota de piață
67,6%
66,6%
63,1%
62,9%
Indice (2009 = 100)
100
98
93
93
Sursă:
Reclamație, răspunsuri la chestionar
(140)
După o creștere considerabilă între 2009 și 2010, în contextul unui consum în creștere, volumul vânzărilor către clienți neafiliați a scăzut și nu a beneficiat de creșterea continuă a cererii (4,9 % între 2010 și 2011). Aceasta se reflectă, de asemenea, în tendința ascendentă a stocurilor finale, care au crescut în ansamblu cu 41 % în perioada luată în considerare, după cum se indică în considerentul 153 de mai jos. În plus, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4,7 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, în ciuda creșterii stabile, cu 50 %, a consumului.
(141)
După cum se indică în considerentul 120 de mai sus, consumul din Uniune a crescut cu 50 % între 2009 și PA, în timp ce volumul importurilor care au făcut obiectul unor subvenții a crescut semnificativ, cu 110 % în aceeași perioadă, astfel cum se indică în considerentul 122, 123 de mai sus. Prin urmare, creșterea pieței Uniunii între 2009 și PA a fost parțial absorbită de importurile care au făcut obiectul unor subvenții, în timp ce vânzările în Uniune ale industriei din Uniune au crescut cu 40 % în aceeași perioadă. Aceasta arată că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului din Uniune din cauza creșterii cotei de piață a importurilor care au făcut obiectul unor subvenții.
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Număr de angajați
1 726
1 687
1 729
1 747
Indice (2009 = 100)
100
98
100
101
Productivitate (unitate/angajat)
61
83
80
80
Indice (2009 = 100)
100
136
131
130
Sursă:
Reclamație, răspunsuri la chestionar
(142)
În pofida situației financiare dificile descrise în considerentele 147-152 de mai jos, nivelul de ocupare a forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a rămas relativ stabil în cursul perioadei luate în considerare. Dat fiind volumul crescut al producției [a se vedea considerentul 136 de mai sus], productivitatea, măsurată ca producția în tone per angajat per an, a crescut cu 30 % în cursul aceleiași perioade, ceea ce sugerează că industria din Uniune a făcut eforturi semnificative de a-și îmbunătăți eficiența.
(d) Magnitudinea marjei de subvenție efective și redresarea după subvenționarea din trecut
(143)
Marjele de subvenție în cazul a trei producători-exportatori din India incluși în eșantion sunt peste nivelul de minimis [a se vedea considerentul 113 de mai sus). Date fiind sectorul produsului în cauză, volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unor subvenții provenite din India, discutate mai sus, impactul asupra industriei din Uniune al marjei de subvenție efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
(144)
Se reamintește faptul că, în 1999, au fost instituite măsuri antidumping și măsuri antisubvenție compensatorii asupra produsului în cauză. Cu toate acestea, având în vedere timpul scurs între expirarea măsurilor care au fost introduse în 1999 și ancheta actuală, nu există date disponibile pentru a evalua efectele subvenționării din trecut (7). În orice caz, ancheta nu a relevat nicio dovadă care să indice că industria este încă în curs de redresare în urma subvenționării din trecut.
5.3.3. Indicatorii microeconomici
(e) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costul unitar de producție
(145)
În cursul perioadei luate în considerare, prețul de vânzare mediu unitar și costul de producție al producătorilor din Uniune a evoluat după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Prețul de vânzare mediu unitar în Uniune către clienți neafiliați
2 988
3 833
4 185
4 018
Indice (2009 = 100)
100
128
140
134
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indice (2009 = 100)
100
111
117
113
Sursă:
răspunsurile la chestionar
(146)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au crescut cu 34 % în cursul perioadei luate în considerare. Creșterea reflectă creșterea generală a costului materiilor prime cu care se confruntă industria în aceeași perioadă. În 2011 și în cursul PA, procedurile Uniunii au permis o creștere doar moderată a prețurilor pentru a acoperi costurile de producție în creștere, suficient doar pentru a menține profitabilitatea puțin peste 1 % în 2011 și la nivel de 0 % în cursul PA. Astfel, după cum arată cifrele din tabelul de mai sus, chiar și o creștere semnificativă a prețurilor de vânzare nu a permis industriei din Uniune să atingă un nivel rezonabil de profit.
(f) Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital
(147)
În cursul perioadei luate în considerare, rentabilitatea, fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital a producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzări din cifra de afaceri)
-18,5%
-2,6%
1,4%
0,2%
Fluxul de lichidități (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investiții (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indice (2009 = 100)
100
181
98
89
Randamentul investițiilor
-68,8%
-11,2%
6,7%
0,8%
Sursă:
răspunsurile la chestionar
(148)
Profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți neafiliați ca procent din cifra de afaceri relevantă. În 2009, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în pierdere, dar în 2010 au început să se redreseze, în concordanță cu creșterea cu 50 % a consumului descrisă în considerentul 120 de mai sus. Cu toate acestea, chiar dacă profitabilitatea a crescut ușor, nivelurile de profit de 0,2 % au fost încă mult sub un nivel rezonabil de profitabilitate în sectorul oțelului. Într-adevăr, marja-țintă de profit a fost stabilită provizoriu la 5 %, deoarece se consideră că ea corespunde marjei care ar putea în mod rezonabil să fie realizată de către o industrie de acest tip în sectorul produsului care face obiectul anchetei în condiții normale de concurență și anume, în absența unor importuri care fac obiectul unor subvenții, din vânzările produsului similar în Uniune, astfel cum a indicat industria din Uniune. În plus, acest 5 % este o marjă de profit înainte de impozitare care a fost considerat ca un minim adecvat în alte anchete privind produse similare din același sector.
(149)
În cursul PA, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reușit să își acopere costurile; cu toate acestea, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul unor subvenții nu le-a permis să își ajusteze prețurile în funcție de costuri și, prin urmare, să obțină rezultate satisfăcătoare. Situația se explică și prin faptul că produsul care face obiectul anchetei este considerat a fi o marfă și, prin urmare, prețurile sunt principalul factor care determină preferințele clienților.
(150)
Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile și care a fost calculat pe baza operațiunilor, a fost negativ până în 2010. Cu toate că s-a îmbunătățit în 2011, el a scăzut cu 34 % între 2011 și PA.
(151)
Evoluția profitabilității și a fluxului de lichidități în cursul perioadei luate în considerare a limitat capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a investi în activitățile lor și le-a subminat dezvoltarea. În consecință, capacitatea producătorilor din Uniune de a procura capital și de a finanța costurile a fost obstrucționată. Deși producătorii din Uniune incluși în eșantion au reușit să facă unele investiții în 2010, acestea au scăzut ulterior, mai ales în cursul PA, când ele au scăzut cu 51 % față de nivelurile din 2010. În plus, chiar dacă randamentul investițiilor în legătură cu produsul similar, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a devenit pozitiv în 2011, el a scăzut considerabil, cu 5,9 puncte procentuale în cursul PA, ajungând la un nivel mic, de 0,8 %.
(152)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că performanța financiară a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas relativ fragilă în cursul PA.
(g) Stocurile
(153)
Nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a crescut cu 41 % în cursul perioadei luate în considerare; creșterea acestora a coincis cu pierderi din cota de piață, mai ales în cursul PA.
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (tone)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indice (2009 = 100)
100
120
124
141
Sursă:
răspunsurile la chestionar
(h) Costurile cu forța de muncă
(154)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut modest în perioada luată în considerare și prin urmare, ele nu reprezintă un factor determinant în creșterea costului de producție.
2009
2010
2011
PA
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indice (2009 = 100)
100
109
107
104
Sursă:
răspunsurile la chestionar
5.4. Concluzie privind prejudiciul
(155)
Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului în cursul perioadei luate în considerare, mai alea în cursul PA. Inițial, între 2009 și 2010, cei mai mulți indicatori de prejudiciu pentru industria din Uniune s-au ameliorat în mare măsură, dar, ulterior, situația sa economică a stagnat sau chiar s-a deteriorat.
(156)
Într-adevăr, în contextul unei piețe în plină ascensiune, anumiți indicatori, cum ar fi producția și volumul vânzărilor industriei din Uniune, au crescut în mod semnificativ între 2009 și 2010, dar apoi au înregistrat o încetinire începând cu 2010. Această situație a survenit în pofida unei creșteri continue a consumului.
(157)
În plus, indicatorii de prejudiciu din sfera performanței financiare a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, investițiile și profitabilitatea au fost grav afectați de presiunea asupra prețurilor care a existat în piața Uniunii, mai ales în cursul PA. Industria din Uniune nu a avut posibilitatea să crească prețurile practicate suficient de mult ca să-și acopere costurile de producție între 2009 și 2010. Profitabilitatea s-a îmbunătățit între 2009 și 2011, realizându-se un ușor profit, de 1,4 % în 2011; cu toate acestea, ea a început să se deterioreze din nou în cursul PA, când a ajuns la zero. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a procura capital și de a se redresa a fost subminată.
(158)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. CAUZALITATEA
6.1. Introducere
(159)
În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu suficient de important pentru a fi considerat un prejudiciu material. Au fost examinați și factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unor subvenții, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor menționate.
6.2. Efectul importurilor care fac obiectul unor subvenții
(160)
Ancheta a arătat o creștere a consumului din Uniune cu 50 % în cursul perioadei luate în considerare, iar, în același timp, volumul importurilor originare din India a crescut cu mai mult de 100 %. Pe de altă parte, creșterea importurilor care au făcut obiectul unor subvenții a coincis cu o scădere a volumului de vânzări al industriei din Uniune către părțile neafiliate între 2010 și PA.
(161)
În ceea ce privește presiunea asupra prețurilor existentă pe piața Uniunii în cursul perioadei luate în considerare, s-a constatat că prețurile medii de import din India au rămas constant mai mici decât prețurile de vânzare medii ale industriei din Uniune. Prin subcotarea prețurilor industriei din Uniune în medie cu 12,5% în cursul perioadei PA, importurile din India care au făcut obiectul unor subvenții au determinat o creștere a cotei de piață între 2009 și PA cu 40 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4,7 puncte procentuale (de la 67,6 % în 2009 la 62,9 % în cursul PA). Pierderea din cota de piață arată că industria din Uniune a beneficiat de pe urma creșterii consumului numai într-o măsură limitată.
(162)
Având în vedere costurile de producție în creștere, industria din Uniune a încercat să crească prețul unitar pentru clienții neafiliați, după cum se arată în considerentul 145 de mai sus. Cu toate acestea, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de creșterea volumului de importuri din India care au făcut obiectul unor subvenții, astfel cum s-a menționat anterior, creșterea prețului nu a fost suficientă pentru a susține costurile în creștere și, prin urmare, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri satisfăcătoare de profit care să poată fi considerate necesare pentru această industrie.
(163)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că fluxul de importuri din India care fac obiectul unor subvenții la prețuri care au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune a avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
6.3. Efectele altor factori
6.3.1. Importuri nesubvenționate
(164)
Tabelul de mai jos arată evoluția volumului exporturilor nesubvenționate și prețurile în perioada luată în considerare. Volumul lor a reprezentat mai puțin de o treime din exporturile indiene în cursul PA și a urmat aceeași tendință ca importurile care fac obiectul unor subvenții.
2009
2010
2011
PA
Volum (indice)
100
172
218
210
Preț mediu (indice)
100
118
137
135
Sursă:
răspunsurile la chestionar
(165)
Ținând seama de aceste fapte, se consideră că eventualul impact negativ pe care importurile nesubvenționate l-ar fi putut avea asupra pieței Uniunii nu a fost de natură să rupă legătura de cauzalitate între importurile subvenționate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
6.3.2. Importurile provenind din țări terțe
Țară
2009
2010
2011
PA
RPC
Volum (tone)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indice (2009 = 100)
100
134
177
202
Cota de piață (%)
6,2%
5,8%
7,3%
8,3%
Indice (2009 = 100)
100
94
118
134
Preț mediu
1 914
2 607
2 835
2 508
Indice (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
PA
Elveția
Volum (tone)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indice (2009 = 100)
100
132
113
113
Cota de piață (%)
6,2%
5,7%
4,7%
4,6%
Indice (2009 = 100)
100
93
75
75
Preț mediu
3 423
4 063
4 475
4 360
Indice (2009 = 100)
100
119
131
127
Republica Coreea
Volum (tone)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indice (2009 = 100)
100
138
130
128
Cota de piață (%)
3,7%
3,6%
3,2%
3,2%
Indice (2009 = 100)
100
97
87
85
Preț mediu
3 717
4 165
4 761
4 627
Indice (2009 = 100)
100
112
128
124
Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei
Volum (tone)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indice (2009 = 100)
100
130
139
146
Cota de piață (%)
19,6%
17,9%
18,2%
19,1%
Indice (2009 = 100)
100
91
93
97
Preț mediu
3 609
4 214
4 748
4 483
Indice (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
În afara importurilor subvenționate din India și care au reprezentat 35% din totalul importurilor pe piața Uniunii în cursul PA, există alte surse de importuri, inclusiv din Republica Populară Chineză, Coreea și Elveția, care au necesitat să fie analizate în contextul stabilirii cauzalității.
(167)
Ancheta a arătat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor-exportatori din Coreea și Elveția au rămas peste prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori din India și peste cele ale industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare, mai ales în cursul PA. În plus, cota lor de piață a scăzut respectiv cu 0,5 și 1,6 puncte procentuale în cursul PA.
(168)
Prețul mediu din Republica Populară Chineză a fost mai mic decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, iar cota de piață a țării respective a arătat o tendință de creștere în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că paleta de produse reprezentată de importurile din China este diferită și că produsele din China nu sunt în concurență directă cu cele ale industriei din Uniune sau cu cele originare din India pe piața Uniunii. Prin urmare, s-a considerat că exporturile provenite din China nu ar fi putut avea un impact semnificativ asupra principalelor tipuri de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Ca atare, orice efect pe care l-ar fi putut avea importurile din China asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost minim.
(169)
Cu toate acestea, un producător-exportator a susținut că importurile de sârmă din oțel inoxidabil din Republica Populară Chineză, Republica Coreea și Elveția ar fi trebuit vizate de prezenta anchetă.
(170)
În plus față de faptele și considerațiile menționate mai sus, ar trebui să fie remarcat faptul că, de la începutul anchetei și până în prezent, nu a rezultat niciun element de probă care să ateste subvenționarea, prejudiciul sau legătura de cauzalitate care ar fi justificat deschiderea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile originare din țările menționate mai sus. În plus, chiar dacă ar exista elemente de probă pentru a justifica anchetarea altor importuri, o diferență de tratament care constă din deschiderea unei proceduri antisubvenție împotriva doar a importurilor din India nu ar putea fi considerată discriminatorie. Pretenția că aceste țări ar fi trebuit să fie vizate de anchetă este, prin urmare, nefondată și ar trebui respinsă.
(171)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că exporturile din țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
6.3.3. Performanța la export a industriei din Uniune
(172)
Totalul exporturilor de produs în cauză realizate de către industria din Uniune a reprezentat 8,5 % din totalul producției în PA. Această cifră este în concordanță cu exporturile către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion ale căror exporturi au reprezentat 7 % din producție în PA și ale căror prețuri erau cu 36 % mai mari decât cele de pe piața UE în aceeași perioadă. Pe această bază, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu ar putea fi o cauză potențială a prejudiciului important.
6.3.4. Criza economică și prețurile materiilor prime
(173)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 120 de mai sus, consumul în 2009 a fost deosebit de mic, din cauza nivelului excepțional de mare al prețului nichelului și a efectelor crizei economice. Această situație explică cu certitudine situația financiară deosebit de gravă a industriei din Uniune în 2009. Cu toate acestea, este demn de remarcat că în situația unui consum în creștere începând cu 2010, performanța importurilor cu prețuri mici care au făcut obiectul unor subvenții contrastează cu cea a industriei din Uniune.
(174)
Ancheta a arătat că, chiar în timpul redresării economice generale, industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului și a pierdut din cota de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce exporturile din India care au făcut obiectul subvențiilor au determinat o creștere a cotei de piață.
(175)
Prin urmare, deși criza economică și creșterea prețurilor materiilor prime ar fi putut contribui la performanța slabă a industriei din Uniune, în ansamblu nu se poate considera că acestea au avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul subvențiilor și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA.
6.4. Concluzie privind cauzalitatea
(176)
S-a demonstrat că a existat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață ale importurilor subvenționate originare din India în perioada luată în considerare (cu 110 % și, respectiv, cu 40 %). În plus, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, mai ales în cursul PA (în medie cu 12,5%).
(177)
Această creștere a volumului și a cotei de piață ale importurilor subvenționate provenite din India a coincis cu evoluția lentă a situației financiare a industriei din Uniune, în special în 2010. Astfel, în pofida redresării consumului, industria din Uniune nu a fost în măsură să transfere în mod satisfăcător creșterea costurilor de producție asupra clienților săi și, în consecință, indicatorii financiari, cum ar fi profitabilitatea, fluxul de lichidități și investițiile au rămas la niveluri mici.
(178)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu au avut un asemenea impact încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din India care au făcut obiectul subvențiilor și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(179)
Pe baza analizei de mai sus, care a identificat și separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale exporturilor care au făcut obiectul subvențiilor, se concluzionează provizoriu că importurile din India care au făcut obiectul subvențiilor au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Considerații generale
(180)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziei provizorii privind subvenționarea prejudiciabilă, există motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz specific. Analizarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
7.2. Interesul industriei din Uniune
(181)
Industria din Uniune este compusă din 27 de producători cunoscuți, reprezentând toată producția de produs similar a Uniunii. Producătorii sunt localizați în diferite state membre ale Uniunii, având peste 1 747 de angajați direct implicați în producția de produs similar în cursul PA.
(182)
Un producător din Uniune, care reprezintă o parte relativ mică din producția Uniunii și care are o societate comercială afiliată în India, s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 22, el a argumentat de asemenea că produsele care încorporează tehnologie avansată nu ar trebui să fie vizate și că nu este în interesul Uniunii să impună aceleași măsuri pentru acest tip de produs.
(183)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 126, această preocupare a fost abordată în chestionar prin extinderea NCP care a identificat în mod clar aceste tipuri în anchetă. Cu toate acestea, în această etapă, ancheta a arătat că produsele care încorporează tehnologie avansată erau vizate de anchetă și că producătorii-exportatori din India nu au exportat decât cantități limitate de aceste tipuri de produse. Prin urmare, preocupările exprimate de acest producător nu au fost considerate ca fiind fondate, iar pretenția lui a fost respinsă.
(184)
S-a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul subvențiilor provenite din India. Se reamintește faptul că industria din Uniune nu a putut să beneficieze pe deplin de creșterea consumului, iar situația financiară a industriei Uniunii a rămas fragilă.
(185)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antisubvenție să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile produsului similar la costurile de producție.
(186)
Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea de măsuri să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei luate în considerare, cu un impact pozitiv asupra profitabilității sale și asupra situației financiare generale. Instituirea de măsuri ar permite industriei să-și mențină și să-și amplifice eforturile de a fi eficientă din punct de vedere al costurilor.
(187)
Dacă nu s-ar institui măsuri, ar fi de așteptat pierderi și mai mari din cota de piață, iar profitabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora.
(188)
Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri antisubvenție asupra importurilor originare din India ar fi în interesul industriei din Uniune.
7.3. Interesul utilizatorilor
(189)
Au fost trimise chestionare unui număr de nouă utilizatori din Uniune. Doar trei dintre aceștia au răspuns, reprezentând aproximativ 6 % din totalul importurilor din India de produs în cauză în cursul PA. Ei sunt prezenți în sectoare precum prelucrarea alimentelor, incluzând bucătării comerciale și catering, aparatură casnică, industria automobilelor.
(190)
În medie, achizițiile din India au constituit aproximativ 67 % din totalul achizițiilor lor de produs în cauză, iar India a reprezentat sursa de aprovizionare exclusivă numai în cazul unui singur utilizator. În cursul PA, procentajul mediu din cifra de afaceri care încorporează produsul în cauză a fost de 54 % din cifra lor totală de afaceri.
(191)
Ancheta a arătat că, în cursul PA, profitabilitatea medie a tuturor utilizatorilor cooperanți din sectoarele care utilizează produsul în cauză a fost mai mare de 9 % din cifra de afaceri.
(192)
Efectul posibil al măsurilor propuse a fost evaluat pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea utilizatorilor și pe baza pieței totale a Uniunii pentru produsul în cauză și produsul similar. Presupunând că piața Uniunii evoluează conform celui mai pesimist scenariu, și anume, nicio creștere de prețuri nu ar putea fi suportată de lanțul de distribuție și că utilizatorii ar continua să achiziționeze din India la volume anterioare, impactul taxei asupra profitabilității utilizatorilor ar însemna o scădere de aproximativ 0,2 puncte procentuale.
(193)
Trebuie să fie menționat faptul că unul dintre utilizatori a avut o poziție neutră în ceea ce privește ancheta, deoarece el consideră că instituirea măsurilor nu va avea niciun efect semnificativ asupra prețurilor pieței, întrucât potențiala creștere a prețurilor ar fi absorbită de către distribuitori.
(194)
Un alt utilizator și-a exprimat temerea că, în cazul în care măsurile sunt instituite, ele ar afecta și alte anumite tipuri de produse care nu mai sunt produse în Uniune. Totuși, ancheta a arătat că tipurile de produse la care s-a referit respectivul utilizator sunt încă produse în Uniune și că cererea pentru acele tipuri de calități de oțel inoxidabil nu este semnificativă. În plus, este de remarcat faptul că producătorii din Uniune nu au produs la întreaga capacitate de producție în cursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, în cazul în care cererea crește, producția ar putea crește și ea în consecință.
(195)
Ar trebui evidențiat faptul că, întrucât produsul în cauză este standardizat în funcție de sector și utilizare, utilizatorii pot foarte ușor să schimbe sursa de aprovizionare din motive de calitate sau de preț al produsului. Instituirea de măsuri nu ar trebui să împiedice posibilitatea de a importa produsul în cauză din alte țări, chiar și din India, în măsura în care sunt eliminate efectele de denaturare a comerțului din cauza subvenționării.
(196)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este posibil ca anumiți utilizatori să fie afectați în mod negativ mai mult decât alții de către măsurile instituite asupra importurilor din India, impactul general asupra utilizatorilor este considerat ca fiind limitat.
7.4. Interesul importatorilor
(197)
Importatorii neafiliați au cooperat într-o măsură limitată. Informațiile referitoare la constituirea eșantionului au fost furnizate de nouă importatori, dar numai unul a cooperat. Această societate comercială a reprezentat aproximativ 7 % din totalul importurilor din India în cursul PA. Societatea s-a opus impunerii de măsuri deoarece India este cel mai mare furnizor pentru ea. Cu toate că impunerea de măsuri ar avea un impact negativ asupra profitabilității sale, din cauza unor costuri mai mari care ar trebui suportate, societatea importatoare ar trebui să fie în măsură să transfere cel puțin o parte din creșterea costurilor asupra clienților ei.
(198)
În plus, importatorii s-ar putea orienta către alte surse, inclusiv către industria din Uniune și către alte țări exportatoare.
(199)
În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri compensatorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor.
7.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(200)
Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că, în general, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive covârșitoare împotriva impunerii de măsuri asupra importurilor de produs în cauză din India.
(201)
În plus, analizând impactul global al măsurilor antisubvenție asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, mai ales asupra industriei din Uniune, par să depășească efectele negative potențiale asupra altor grupuri interesate, mai limitate.
8. PROPUNERE DE MĂSURI COMPENSATORII PROVIZORII
(202)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri compensatorii provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unor subvenții.
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(203)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de subvenție constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(204)
Pentru calcularea valorii taxei necesare în vederea eliminării efectelor subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unor subvenții, din vânzarea produsului similar în Uniune.
(205)
Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu ponderat al importurilor care au făcut obiectul subvențiilor, astfel cum a fost stabilit prin calcularea subcotării prețurilor în considerentul 130 de mai sus, cu prețul neprejudiciabil al industriei din Uniune pentru produsul similar. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin adăugarea la costul de producție a unui nivel de profit rezonabil. Marja-țintă de profit a fost stabilită în mod provizoriu la valoarea de 5 %, astfel cum se precizează în considerentul 148.
(206)
Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din prețul de import CIF total mediu, a se vedea considerentul 208.
8.2. Măsuri provizorii
(207)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii provizorii pentru importurile originare din India, la nivelul marjei celei mai scăzute (de subvenție sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(208)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenție. În consecință, nivelurile taxei compensatorii provizorii propuse se prezintă după cum urmează:
Societate
Marja de subvenție
Marjă de prejudiciu
Rata taxei compensatorii provizorii
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Venus group
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Societăți cooperante neincluse în eșantion
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Toate celelalte societăți
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
În ceea ce privește ancheta antidumping paralelă, în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf din regulamentul de bază și cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (8), niciun produs nu poate face obiectul în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping și din acordarea unei subvenții la export. În privința sistemelor de subvenții, în conformitate cu considerentele 29-112, toate sistemele se referă la subvenționarea exporturilor. Marja de dumping relevantă a producătorului-exportator cooperant în cauză se ajustează în consecință în cadrul anchetei antidumping paralele.
(210)
Nivelurile taxei compensatorii individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse în cauză originare din India fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsul importat în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu poate beneficia de aceste niveluri și face obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(211)
Orice solicitare de aplicare a respectivelor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma schimbării numelui entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată de îndată Comisiei (9) și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție și de vânzări pe piața internă și la export decurgând, de exemplu, din schimbarea numelui sau din schimbarea entităților de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(212)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antisubvenție, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul perioadei de anchetă.
9. DISPOZIȚIE FINALĂ
(213)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe compensatorii făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:
-
minimum 2,5% nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;
-
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 13 % din greutate, dar cu un conținut de crom de maximum 25 % și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 %;
încadrate în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originare din India.
2. Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Societăți enumerate în anexă
3,8
B781
Toate celelalte societăți
4,3
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de patru luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2013.