РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 418/2013 AL COMISIEI
din 3 mai 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India
COMISIA EUROPEANĂ
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea anchetei
(1)
La 10 august 2012, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”) inițierea unei proceduri antidumping („procedura antidumping”) cu privire la importurile în Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), inițierea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura antisubvenție”)
(3)
Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la data de 28 iunie 2012 de către Confederația Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil. Reclamația conținea dovezi prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de anchetă
(4)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți, precum și autoritățile din India cu privire la deschiderea anchetei.
(5)
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere a procedurii. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(6)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țara în cauză, de importatori neafiliați și de producători din Uniune implicați în procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii neafiliați și producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei prin constituirea unui eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază (acest proces este denumit, de asemenea, „constituirea eșantionului”).
1.2.1. Constituirea eșantionului de producători-exportatori
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă constituirea unui eșantion este necesară și, în caz afirmativ, să-l constituie, toți producătorii-exportatori din țara în cauză au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(8)
În total, 18 producători-exportatori, unii aparținând aceluiași grup, au furnizat informațiile solicitate, au fost de acord să fie incluși în eșantion, iar șapte dintre ei au solicitat examinarea individuală în cazul în care nu ar fi incluși în eșantion. 15 dintre aceste societăți cooperante au raportat exporturi de sârmă din oțel inoxidabil către Uniune în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești 15 producători-exportatori.
(9)
În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a constituit un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul este compus din două societăți individuale și un grup de societăți constituit din patru societăți afiliate, reprezentând împreună peste 63 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune.
(10)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile din țara în cauză au fost consultați cu privire la constituirea unui eșantion reprezentativ. Nu s-a transmis nicio observație cu privire la constituirea eșantionului.
(11)
După cum se menționează anterior la considerentul 9, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile anchetate în scopul anchetei sunt enumerate la considerentul 19 de mai jos.
(12)
În plus, după cum s-a menționat la considerentul 8 de mai sus, inițial au fost primite șapte cereri de examinare individuală. Așadar, s-a considerat că în stadiul actual o examinare individuală ar complica în mod inutil procedura și ar împiedica finalizarea la termen a anchetei.
(13)
Cu toate acestea, cererile efectuate de către exportatorii care au prezentat informațiile necesare în termenele prevăzute vor fi examinate în restul perioadei de anchetă.
1.2.2. Constituirea eșantionului de producători din Uniune
(14)
Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a constituit provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost constituit inițial din cinci producători cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei pentru producerea de sârmă din oțel inoxidabil în Uniune. Comisia a constituit un eșantion pe baza volumului de vânzări, a producției și a localizării geografice. Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Nu s-a primit niciun comentariu cu privire la eșantionul propus. Analiza răspunsurilor la chestionar a arătat că un anumit producător din Uniune avea o societate afiliată de asemenea implicată în producția și vânzările de sârmă din oțel inoxidabil. Astfel, această societate afiliată a fost de asemenea inclusă în eșantion. Astfel, cei șase producători din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 46,5 % din producția totală estimată a Uniunii. Eșantionul este considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.3. Constituirea eșantionului de importatori
(15)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă constituirea unui eșantion este necesară și, în caz afirmativ, să-l constituie, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(16)
Un total de nouă importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Comisia a constituit un eșantion format din trei companii reprezentând 23,8 % din volumul importurilor din India în Uniune în cursul perioadei de anchetă pe baza celui mai mare volum de importuri în Uniune. Cu toate acestea, doi dintre importatorii incluși în eșantion nu au transmis răspunsuri la chestionar. Prin urmare, constituirea eșantionului în acest stadiu al anchetei nu a putut fi aplicată și se va căuta din nou cooperarea din partea importatorilor în restul perioadei de anchetă.
1.2.4. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(17)
S-au trimis chestionare celor trei (grupuri de) producători-exportatori din India și producătorilor-exportatori care au solicitat examinarea individuală, celor șase producători din Uniune incluși în eșantion, celor trei importatori neafiliați incluși în eșantion și celor nouă utilizatori cunoscuți.
(18)
S-au primit răspunsuri la chestionare din partea celor trei (grupuri de) producători-exportatori din India, precum și de la doi dintre producătorii-exportatori care au solicitat examinare individuală, de la cei șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la un importator neafiliat și de la trei utilizatori.
(19)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:
Producători din Uniune:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Germania;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Spania;
-
Rodacciai SPA, Milano, Italia;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Italia;
-
Ugitech Group:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Franța;
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Germania.
Producători-exportatori din India:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra;
-
Venus Group:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra;
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra;
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Perioada de anchetă și perioada luată în considerare
(20)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011 și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(21)
Produsul în cauză este sârma din oțel inoxidabil conținând conform greutății:
-
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % din greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum 22 %;
-
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un conținut de nichel de minimum 13 % din greutate, dar cu un conținut de crom de maximum 25 % și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar maximum 6 %,
încadrate în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originare din India.
(22)
Una dintre părți a afirmat că există așa-numitele tipuri de produse „care încorporează tehnologie avansată” și care sunt diferite de celelalte tipuri de produse în cauză fabricate în India, dar și în Uniune. În plus, societatea a susținut că, spre deosebire de majoritatea tipurilor de produse exportate din India către Uniune, tipurile care încorporează tehnologie avansată nu sunt mărfuri de bază, ci tipuri de produse speciale fabricate pentru întrebuințări speciale în anumite clase de oțel și anumite diametre și nu ar trebui vizate de anchetă.
(23)
În stadiul actual, se pare că tipurile care încorporează tehnologie avansată au fost parte a definiției produsului și au caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice similare în comparație cu alte tipuri ale produsului în cauză. În plus, se pare că aceste tipuri sunt produse de asemenea de către producătorii din Uniune, prin urmare tipurile care încorporează tehnologie avansată sunt cuprinse în obiectul anchetei.
2.2. Produsul similar
(24)
Ancheta a stabilit că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din India, precum și produsul fabricat de industria Uniunii și vândut pe piața Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Introducere
(25)
În cursul vizitelor de verificare la sediile celor trei producători-exportatori din India incluși în eșantion și al analizei ulterioare a informațiilor colectate, s-a constatat că toți aceștia au prezentat unele informații care nu puteau fi considerate fiabile.
(26)
În cazul unuia dintre producătorii-exportatori, Comisia a constatat că costurile înregistrate în răspunsul la chestionar nu au fost conforme și nu au putut fi comparate cu costurile înregistrate în sistemul contabil intern al producătorului.
(27)
Producătorul-exportator a afirmat că diferențele dintre costurile raportate Comisiei și costurile găsite în sistemul contabil intern în cursul vizitei de verificare au fost cauzate de erori în înregistrarea tranzacțiilor și de diferențe în ceea ce privește metodele de contabilitate, în special în ceea ce privește consumul de materie primă. Producătorul-exportator a afirmat că datele din sistemul contabil intern nu au fost fiabile și nu ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei. Deși producătorul-exportator a folosit același sistem contabil timp de mai mulți ani, acesta a susținut că analiza Comisiei ar trebui să se bazeze pe costurile raportate în răspunsul la chestionar, nu pe costul datelor incluse în sistemul contabil intern al societății în cauză.
(28)
Trebuie menționat faptul că, în timp ce datele din sistemul contabil intern au fost în concordanță cu situațiile financiare auditate furnizate de producătorul-exportator, nu a fost posibil să se stabilească în timpul vizitei de verificare reconcilierea și, prin urmare, legătura dintre tabelele cu costuri pregătite special pentru ancheta actuală și datele conținute în sistemul contabil intern. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, se consideră că informațiile găsite în sistemul contabil al producătorului-exportator ar trebui să fie utilizate în sensul prezentei anchete antidumping.
(29)
Din acest motiv, Comisia a ajustat provizoriu datele privind costurile furnizate de producătorul-exportator în răspunsul la chestionar prin utilizarea datelor disponibile în sistemul contabil intern.
(30)
În cazul unui al doilea producător-exportator, Comisia a constatat că achizițiile și consumul de materii prime raportate Comisiei în răspunsul la chestionar nu au fost susținute de datele găsite în sistemul de gestionare a stocurilor producătorului. În special, se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în cele două surse. Comisia observă că clasa oțelului este un factor cheie în determinarea costurilor aferente produsului final. Informațiile nefiabile privind clasa oțelului ar putea denatura semnificativ calculele privind costurile și prețurile de vânzare ale diferitelor tipuri de produse și, prin urmare, ar putea să inducă în eroare.
(31)
Cu toate acestea, producătorul-exportator a susținut că fișierele electronice care conțin achizițiile de materii prime colectate de către Comisie în timpul vizitei de verificare au fost incomplete deoarece achizițiile suplimentare de materii prime au fost efectuate de către alte unități din societate, însă aceste achiziții nu au fost raportate și nu au fost incluse în fișierele electronice colectate în timpul vizitei de verificare și examinate de către Comisie. În plus, producătorul-exportator a pretins că discrepanțele observate în cantitățile de clase de oțel au fost cauzate de faptul că unele clase de oțel au fost parțial suprapuse între ele și că unele părți ale procesului de producție nu au fost urmărite la nivelul fiecărei clase de oțel.
(32)
Cu toate acestea, Comisia observă că afirmațiile de mai sus, făcute de societate cu privire la achizițiile de materii prime suplimentare, nu sunt suficiente pentru a explica discrepanțele observate la nivelul fiecărei clase de oțel. Comisia observă, de asemenea, că societatea a afirmat că nu este posibil să se facă o urmărire exactă în funcție de clasele de oțel în toate etapele procesului de producție. Acest argument subminează și mai departe fiabilitatea sistemului de raportare a claselor de oțel în ansamblu. Informațiile furnizate în legătură cu clasele de oțel trebuie să fie considerate provizoriu eronate.
(33)
Comisia consideră că distribuția raportată de materie primă în funcție de calitatea oțelului nu este fiabilă și provizoriu nu ar trebui să fie luată în considerare și că hotărârile trebuie să se ia pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Din cauza lipsei de fiabilitate a sistemului de raportare în ansamblul său, nu a fost posibil să se ia hotărâri pe baza vreuneia dintre clasele de oțel raportate. Prin urmare, consumul total de materii prime luate în întregime, fără a lua în considerare distribuția în funcție de clasa oțelului, a fost utilizat în calcularea unei marje de dumping globale pentru toate produsele.
(34)
În cazul celui de al treilea producător-exportator, Comisia a descoperit, de asemenea, în timpul vizitei de verificare că fluxurile de materii prime raportate în răspunsul la chestionar nu erau în concordanță cu datele din sistemul contabil al producătorului. Se pare că distribuția pe clase de oțel a fost diferită în cele două surse.
(35)
Producătorul-exportator, deși a admis existența unor erori în răspunsul la chestionar, a afirmat că diferențele în cantitățile totale de materie primă ar putea fi reconciliate prin luarea în considerare a variației stocurilor. Cu toate acestea, societatea a susținut, de asemenea, că clasele de oțel suprapuse parțial fac imposibilă realizarea unei reconcilieri exacte pentru fiecare clasă de oțel. Acest argument subminează și mai departe fiabilitatea sistemului de raportare a claselor de oțel în ansamblu. Informațiile furnizate în legătură cu clasele de oțel trebuie să fie considerate provizoriu eronate.
(36)
Comisia consideră că distribuția raportată de materie primă în funcție de calitatea oțelului nu este fiabilă și provizoriu nu ar trebui să fie luată în considerare și că hotărârile trebuie să se ia pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Din cauza lipsei de fiabilitate a sistemului de raportare în ansamblul său, nu a fost posibil să se ia hotărâri pe baza vreuneia dintre clasele de oțel raportate. Prin urmare, consumul total de materii prime luate în întregime, fără a lua în considerare distribuția în funcție de clasa oțelului, a fost utilizat în calcularea unei marje de dumping globale pentru toate produsele.
(37)
Fiecare producător-exportator a primit o scrisoare individuală care prezintă motivele specifice și detaliate pentru care s-a considerat că unele dintre datele furnizate în răspunsul la chestionar nu au putut fi acceptate. Aceștia au fost de asemenea informați cu privire la intenția Comisiei de a trage concluzii provizorii pe baza datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(38)
Toți cei trei producători-exportatori au avut posibilitatea de a prezenta observații și au solicitat audieri care le-au fost acordate. În plus, aceștia au transmis în scris observațiile personale cu privire la eventuala aplicare a articolului 18 din regulamentul de bază. În ciuda explicațiilor obținute de la societățile comerciale, acestea nu au putut clarifica în mod satisfăcător problemele descrise mai sus, ceea ce a dus la înlocuirea anumitor date cu cele mai bune informații disponibile.
3.2. Valoarea normală
(39)
Pentru determinarea valorii normale, Comisia a examinat mai întâi, pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion, dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienții independenți a fost reprezentativ, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune în cursul PA în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a realizat că vânzările globale de produse similare ale fiecărui producător inclus în eșantion au fost reprezentative pe piața internă.
(40)
Ulterior, pentru producătorii incluși în eșantion având vânzări domestice globale reprezentative, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune.
(41)
Cu toate acestea, după cum se explică în secțiunea 3.1, pentru doi dintre producătorii-exportatori, comparațiile descrise mai jos au fost efectuate pe baza unui total al tuturor produselor în loc de compararea separată a diferitelor tipuri de produs.
(42)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către fiecare producător inclus în eșantion pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul total al acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al tipului de produs identic sau comparabil vândut la export către Uniune.
(43)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărui producător inclus în eșantion ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți pe durata PA.
(44)
În cazul în care volumul vânzărilor unui tip de produs vândut la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție calculat reprezenta mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale tipului respectiv și în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(45)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale tipului respectiv, sau în cazul în care prețul mediu ponderat al acestui tip de produs a fost mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca fiind prețul mediu ponderat doar al vânzărilor interne profitabile pentru acel tip, realizate în cursul perioadei de anchetă.
(46)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(47)
În cazul în care nu au existat vânzări ale unui produs similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau în cazul în care un tip de produs nu a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a calculat valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele(3) și (6) din regulamentul de bază.
(48)
Valoarea normală a fost stabilită prin adăugarea la costul mediu de producție din timpul perioadei de anchetă, ajustat după caz, a mediei ponderate a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale („VAG”) suportate și a profitului mediu ponderat realizat de producătorii-exportatori incluși în eșantion din vânzările interne de produs similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, în cursul perioadei de anchetă. În cazul în care este necesar, în special așa cum se explică în secțiunea 3.1 de mai sus, costul de producție și cheltuielile generale și administrative au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a calcula valoarea normală.
(49)
Fiecare societate primește calculele individuale detaliate utilizate pentru stabilirea valorilor normale și va avea posibilitatea de a prezenta observații.
3.3. Prețul de export
(50)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate.
(51)
Atunci când produsul în cauză a fost exportat direct către un client independent din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(52)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost realizate printr-o societate afiliată, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețului la care a fost revândut prima dată produsul importat clienților independenți din Uniune. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv drepturi și taxe, precum și pentru cheltuielile VAG și pentru profituri. Cheltuielile VAG ale importatorului afiliat au fost utilizate și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza marjei de profit obținută de un importator independent al produsului în cauză.
3.4. Comparația
(53)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(54)
În scopul garantării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(55)
Pe această bază, au fost făcute ajustări cu privire la costurile de transport, de navlu și de asigurare, la costurile de încărcare și la costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri și comisioane în cazul în care s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor.
3.5. Marjele de dumping
(56)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate inclusă în eșantion, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru produsul similar a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză.
(57)
În conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, datorită aplicării articolului 18 din regulamentul de bază pentru toți cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, marja de dumping a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion nu a putut fi stabilită pe baza marjei medii de dumping a societăților incluse în eșantion.
(58)
În acest caz, s-a considerat oportună stabilirea provizorie a marjei de dumping care se aplică producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion în funcție de prețul de export, stabilit pe baza statisticilor Eurostat privind importurile, și media valorii normale stabilită pentru producătorii din India incluși în eșantion în măsura în care media valorii normale nu a fost afectată de aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază.
(59)
Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit provizoriu la 28,0 %.
(60)
În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. În acest scop, s-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion și totalul importurilor din India, așa cum reiese din statisticile de import ale Eurostat. Deoarece nivelul de cooperare a fost ridicat, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(61)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 32,3 %.
(62)
Din acest motiv, marjele de dumping medii ponderate provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
(%)
Societatea
Marja de dumping provizorie
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Societăți cooperante neincluse în eșantion
28,0
Toate celelalte societăți
32,3
4. INDUSTRIA DIN UNIUNE
4.1. Industria din Uniune
(63)
Produsul similar a fost fabricat de către cei 27 de producători din Uniune. Se consideră că ei constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
4.2. Producția din Uniune
(64)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, precum informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale din Uniune pentru perioada de anchetă.
(65)
Trebuie menționat faptul că un producător din Uniune aflat în legătură cu un producător-exportator din India și care s-a opus la deschiderea anchetei este, de asemenea, inclus în definiția industriei din Uniune.
(66)
Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la aproximativ 139 141 de tone în cursul perioadei de anchetă. Acest număr include producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a celorlalți producători din Uniune care nu s-au manifestat în cursul anchetei.
4.3. Constituirea eșantionului de producători din Uniune
(67)
Așa cum s-a indicat la considerentul 14 de mai sus, șase producători din Uniune au fost incluși în eșantion, reprezentând 46,5 % din producția totală estimată de produs similar a Uniunii.
5. PREJUDICIUL
5.1. Consumul la nivelul Uniunii
(68)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului total de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii și a importurilor totale. Anul 2009 a fost marcat de prețuri fără precedent de mari ale nichelului, principala materie primă folosită la fabricarea produsului în cauză și a produsului similar, și de efectele negative globale ale crizei financiare, care, împreună, au condus la un nivel deosebit de scăzut al consumului Uniunii în anul respectiv. Cu toate acestea, situația pieței s-a îmbunătățit, așa cum arată tabelul de mai jos, și consumul în Uniune a crescut cu 50 % între 2009 și perioada de anchetă.
2009
2010
2011
PA
Consum (în tone)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indice (2009 = 100)
100
142
149
150
Sursă:
Eurostat, plângere și răspunsuri la chestionar.
5.2. Importurile în Uniune din țara vizată
5.2.1. Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(69)
În perioada luată în considerare, s-a constatat că importurile care fac obiectul unui dumping în Uniune din partea producătorilor-exportatori cooperanți s-au dezvoltat în ceea ce privește volumul și cota de piață după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volum
16 847
29 053
36 720
35 398
Indice (2009 = 100)
100
172
218
210
Cotă de piață (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indice (2009 = 100)
100
121
146
140
Sursă:
Eurostat, plângere și răspunsuri la chestionar.
(70)
Volumul importurilor din India a crescut în mod considerabil cu 110 % în cursul perioadei luate în considerare. Creșterea a fost deosebit de însemnată între 2009 și 2010, când importurile din India au crescut cu 72 % și când consumul în Uniune a crescut cu 42 %. Cu toate acestea, în timp ce consumul a crescut cu numai 5 % între 2010 și perioada de anchetă, volumul importurilor din India a continuat să crească în mod semnificativ, cu 22 %, în aceeași perioadă.
(71)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din India a crescut în mod semnificativ, cu 40 %, în cursul perioadei luate în considerare.
5.2.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(72)
Așa cum s-a explicat mai sus la considerentul 22, una dintre părți și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că chestionarul antidumping nu a permis să se facă o distincție în special între anumite tipuri de produs în cauză, care, în opinia sa, sunt diferite.
(73)
Această problemă a fost abordată în chestionar prin extinderea așa-numitelor numere de control ale produsului („NCP”) pentru a identifica în mod clar tipurile relevante în cadrul anchetei, în special în vederea exercițiului de comparare a prețurilor. În acest stadiu, ancheta a arătat că producătorii-exportatori din India nu au exportat decât cantități limitate din aceste tipuri de produse care încorporează tehnologie avansată. Cu toate acestea, s-a constatat că modificările aduse în NCP garantează că prețurile anumitor tipuri de produse au fost comparate în mod direct cu prețurile tipurilor de produse similare.
(74)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping:
2009
2010
2011
PA
Preț mediu (EUR/tonă)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indice (2009 = 100)
100
118
137
135
Sursă:
Eurostat și răspunsuri la chestionar.
(75)
Prețurile medii pentru importurile din India au crescut cu 35 % în cursul perioadei luate în considerare, dar au rămas sub prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 93 de mai jos). Aceasta explică creșterea volumului de importuri și creșterea semnificativă, cu 40 %, a cotei de piață deținute de exportatorii din India în aceeași perioadă.
(76)
Pentru a putea determina subcotarea prețului în perioada de anchetă, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile care fac obiectul unui dumping de la producătorii din India incluși în eșantion practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului.
(77)
Rezultatul comparației, atunci când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul perioadei de anchetă, a arătat o marjă medie ponderată de subcotare de 15 % pentru importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză pe piața Uniunii. Prețurile mai scăzute ale importurilor care fac obiectul unui dumping, comparate cu cele ale Uniunii în cursul perioadei luate în considerare, explică creșterea semnificativă a volumului importurilor din India și a cotei de piață deținute de importurile din India între 2009 și PA.
5.3. Situația economică a industriei din Uniune
5.3.1. Observații preliminare
(78)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor din India care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune includea o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei luate în considerare.
(79)
Așa cum s-a menționat la considerentul 14, constituirea eșantionului a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(80)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatorii privind prejudiciul macroeconomici și microeconomici. În această privință, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza (a) indicatorilor macroeconomici, și anume indicatori cum ar fi producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping reale și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare pentru care datele au fost colectate la nivelul întregii industrii din Uniune; și pe baza (b) indicatorilor microeconomici, și anume indicatori cum ar fi prețurile unitare medii, costurile unitare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital, stocurile și costurile forței de muncă pentru care datele au fost colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(81)
Trebuie remarcat faptul că toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost folosite în scopul stabilirii indicatorilor macroeconomici și, în special, a datelor referitoare la producătorii din Uniune neincluși în eșantion.
(82)
Indicatorii macroeconomici au fost stabiliți pe baza informațiilor furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion în urma răspunsurilor acestora la chestionar.
5.3.2. Indicatorii macroeconomici
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(83)
Tendințele privind producția din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volumul producției (tone)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indice (2009 = 100)
100
133
131
132
Capacitatea de producție (tone)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilizarea capacității (%)
43
57
56
56
Indice (2009 = 100)
100
132
130
130
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar.
(84)
Producția din Uniune a crescut cu 32 % în cursul perioadei luate în considerare, ceea ce reflectă, într-o anumită măsură, evoluția pozitivă a consumului. Cu toate acestea, volumele de producție au stagnat între 2010 și perioada de anchetă.
(85)
În timp ce gradul de utilizare a capacității s-a îmbunătățit și a crescut cu 13 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, capacitatea de producție a rămas în esență stabilă în cursul perioadei luate în considerare.
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
(86)
Tendințele în ceea ce privește volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (tone)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indice (2009 = 100)
100
140
140
140
Cota de piață (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indice (2009 = 100)
100
98
93
93
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar.
(87)
După o creștere considerabilă între 2009 și 2010, în contextul unui consum în creștere, volumul vânzărilor către clienți neafiliați a scăzut și nu a beneficiat de creșterea continuă a cererii (4,9 % între 2010 și 2011). Aceasta se reflectă, de asemenea, în tendința ascendentă a stocurilor finale, care au crescut în ansamblu cu 41 % în perioada luată în considerare, după cum se indică la considerentul 100 de mai jos.
(88)
În plus, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4,7 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, în ciuda creșterii stabile, cu 50 %, a consumului.
(89)
După cum se indică la considerentul 68 de mai sus, consumul din Uniune a crescut cu 50 % între 2009 și PA, în timp ce volumul importurilor care au făcut obiectul dumpingului a crescut semnificativ, cu 110 %, în aceeași perioadă, astfel cum se indică la considerentul 70 de mai sus. Prin urmare, creșterea pieței Uniunii între 2009 și PA a fost parțial absorbită de importurile care au făcut obiectul dumpingului, în timp ce vânzările în Uniune ale industriei din Uniune au crescut cu 40 % în aceeași perioadă. Aceasta arată că industria din Uniune nu a putut beneficia pe deplin de creșterea consumului din Uniune din cauza creșterii cotei de piață a importurilor care au făcut obiectul dumpingului.
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(90)
În pofida situației financiare dificile descrise la considerentele 94-99 de mai jos, nivelul de ocupare a forței de muncă la nivelul industriei din Uniune a rămas relativ stabil în cursul perioadei luate în considerare. Dat fiind volumul crescut al producției (a se vedea considerentul 84 de mai sus), productivitatea, măsurată ca producția în tone per angajat per an, a crescut cu 30 % în cursul aceleiași perioade, ceea ce sugerează că industria din Uniune a făcut eforturi semnificative de a-și îmbunătăți eficiența.
2009
2010
2011
PA
Număr de angajați
1 726
1 687
1 729
1 747
Indice (2009 = 100)
100
98
100
101
Productivitate (unitate/angajat)
61
83
80
80
Indice (2009 = 100)
100
136
131
130
Sursă:
Plângere, răspunsuri la chestionar.
(d) Magnitudinea marjei de dumping efective și redresarea după dumpingul din trecut
(91)
Marjele de dumping în cazul a trei producători-exportatori din India incluși în eșantion sunt peste nivelul de minimis (a se vedea considerentul 62 de mai sus). Date fiind sectorul produsului în cauză, volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului provenite din India, discutate mai sus, impactul asupra industriei din Uniune al marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
(92)
Se reamintește faptul că, în 1999, au fost instituite măsuri antidumping și antisubvenție (4) asupra produsului în cauză. Cu toate acestea, având în vedere timpul scurs între expirarea măsurilor care au fost introduse în 1999 și ancheta actuală, nu există date disponibile pentru a evalua efectele dumpingului din trecut. În orice caz, ancheta nu a relevat nicio dovadă care să indice că industria este încă în curs de redresare în urma dumpingului din trecut.
5.3.3. Indicatorii microeconomici
(a) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costul unitar de producție
(93)
Prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au crescut cu 34 % în cursul perioadei luate în considerare. Creșterea reflectă creșterea generală a costului materiilor prime cu care se confruntă industria în aceeași perioadă. În 2011 și în cursul PA, procedurile Uniunii au permis o creștere doar moderată a prețurilor pentru a acoperi costurile de producție în creștere, suficient doar pentru a menține profitabilitatea puțin peste 1 % în 2011 și la nivel de 0 % în cursul PA. Astfel, după cum arată cifrele din tabelul de mai sus, chiar și o creștere semnificativă a prețurilor de vânzare nu a permis industriei din Uniune să realizeze un nivel de profit rezonabil.
2009
2010
2011
PA
Prețul de vânzare mediu unitar în Uniune către clienți neafiliați
2 988
3 833
4 185
4 018
Indice (2009 = 100)
100
128
140
134
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indice (2009 = 100)
100
111
117
113
Sursă:
Răspunsurile la chestionar.
(b) Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital
(94)
În cursul perioadei luate în considerare, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital a producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
2009
2010
2011
PA
Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% vânzări din cifra de afaceri)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Fluxul de lichidități (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investiții (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indice (2009 = 100)
100
181
98
89
Randamentul investițiilor (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Sursă:
Răspunsurile la chestionar.
(95)
Profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți neafiliați ca procent din cifra de afaceri relevantă. În 2009, producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în pierdere, dar în 2010 au început să se redreseze, în concordanță cu creșterea cu 50 % a consumului descrisă la considerentul 68 de mai sus. Cu toate acestea, chiar dacă profitabilitatea a crescut ușor, nivelurile de profit de 0,2 % au fost încă mult sub un nivel rezonabil de profitabilitate în sectorul oțelului. Într-adevăr, marja-țintă de profit a fost stabilită provizoriu la 5 %, deoarece se consideră că ea corespunde marjei care ar putea în mod rezonabil să fie realizată de către o industrie de acest tip în sectorul produsului care face obiectul anchetei în condiții normale de concurență, și anume în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping, din vânzările produsului similar în Uniune, astfel cum a indicat industria din Uniune. În plus, acest 5 % este o marjă de profit înainte de impozitare care a fost considerat ca un minimum adecvat în alte anchete privind produse similare din același sector.
(96)
În cursul PA, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reușit să își acopere costurile; cu toate acestea, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile care au făcut obiectul dumpingului nu le-a permis să își ajusteze prețurile în funcție de costuri și, prin urmare, să obțină rezultate satisfăcătoare. Situația se explică și prin faptul că produsul care face obiectul anchetei este considerat a fi o marfă și, prin urmare, prețurile sunt principalul factor care determină preferințele clienților.
(97)
Fluxul de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile și care a fost calculat pe baza operațiunilor, a fost negativ până în 2010. Cu toate că s-a îmbunătățit în 2011, el a scăzut cu 34 % între 2011 și PA.
(98)
Evoluția profitabilității și a fluxului de lichidități în cursul perioadei luate în considerare a limitat capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a investi în activitățile lor și le-a subminat dezvoltarea. În consecință, capacitatea producătorilor din Uniune de a procura capital și de a finanța costurile a fost obstrucționată. Deși producătorii din Uniune incluși în eșantion au reușit să facă unele investiții legate de produsul similar în 2010, acestea au scăzut ulterior, mai ales în cursul PA, când ele au scăzut cu 51 % față de nivelurile din 2010. În plus, chiar dacă randamentul investițiilor, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a devenit pozitiv în 2011, el a scăzut considerabil, cu 5,9 puncte procentuale în cursul PA, ajungând la un nivel mic, de 0,8 %.
(99)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că performanța financiară a producătorilor din Uniune incluși în eșantion a rămas relativ fragilă în cursul PA.
(c) Stocurile
(100)
Nivelul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 41 % în cursul perioadei luate în considerare; creșterea acestora a coincis cu pierderi din cota de piață, mai ales în cursul PA.
2009
2010
2011
PA
Stocuri finale (tone)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indice (2009 = 100)
100
120
124
141
Sursă:
Răspunsurile la chestionar.
(d) Costurile cu forța de muncă
(101)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut modest în perioada luată în considerare, prin urmare, ele nu reprezintă un factor determinant în creșterea costului de producție.
2009
2010
2011
PA
Costuri medii cu forța de muncă per angajat (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indice (2009 = 100)
100
109
107
104
Sursă:
Răspunsurile la chestionar.
5.4. Concluzie privind prejudiciul
(102)
Ancheta a arătat că industria din Uniune nu a beneficiat pe deplin de creșterea consumului în cursul perioadei luate în considerare, mai ales în cursul PA. Inițial, între 2009 și 2010, cei mai mulți indicatori de prejudiciu pentru industria din Uniune s-au ameliorat în mare măsură, dar, ulterior, situația sa economică a stagnat sau chiar s-a deteriorat.
(103)
Într-adevăr, în contextul unei piețe în plină ascensiune, anumiți indicatori, cum ar fi producția și volumul vânzărilor industriei din Uniune, au crescut în mod semnificativ între 2009 și 2010, dar apoi au înregistrat o încetinire începând cu 2010. Această situație a survenit în pofida unei creșteri continue a consumului.
(104)
În plus, indicatorii de prejudiciu din sfera performanței financiare a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, investițiile și profitabilitatea, au fost grav afectați de presiunea asupra prețurilor care a existat în piața Uniunii, mai ales în cursul PA. Industria din Uniune nu a avut posibilitatea să crească prețurile practicate suficient de mult ca să-și acopere costurile de producție între 2009 și 2010. Profitabilitatea s-a îmbunătățit între 2009 și 2011, realizându-se un ușor profit, de 1,4 % în 2011; cu toate acestea, ea a început să se deterioreze din nou în cursul PA, când a ajuns la zero. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a procura capital și de a se redresa a fost subminată.
(105)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. CAUZALITATEA
6.1. Introducere
(106)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care au făcut obiectul dumpingului provenite din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu suficient de mare pentru a fi considerat un prejudiciu material. În afara importurilor care au făcut obiectul dumpingului, au mai fost analizați și alți factori despre care se știe că ar putea determina un prejudiciu concomitent industriei din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care au făcut obiectul dumpingului.
6.2. Efectul importurilor care au făcut obiectul dumpingului
(107)
Ancheta a arătat o creștere a consumului din Uniune cu 50 % în cursul perioadei luate în considerare, iar, în același timp, volumul importurilor originare din India a crescut cu mai mult de 100 %. Pe de altă parte, creșterea importurilor care au făcut obiectul dumpingului a coincis cu o scădere a volumului de vânzări al industriei din Uniune către părțile neafiliate între 2010 și PA.
(108)
În ceea ce privește presiunea asupra prețurilor existentă pe piața Uniunii în cursul perioadei luate în considerare, s-a constatat că prețurile medii de import din India au rămas constant mai mici decât prețurile de vânzare medii ale industriei din Uniune. Prin subcotarea prețurilor industriei din Uniune în medie cu 15 % în cursul perioadei PA, importurile din India care au făcut obiectul dumpingului au determinat o creștere a cotei de piață între 2009 și PA cu 40 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 4,7 puncte procentuale (de la 67,6 % în 2009 la 62,9 % în cursul PA). Pierderea din cota de piață arată că industria din Uniune a beneficiat de pe urma creșterii consumului numai într-o măsură limitată.
(109)
Având în vedere costurile de producție în creștere, industria din Uniune a încercat să crească prețul unitar pentru clienții neafiliați, după cum se arată la considerentul 93 de mai sus. Cu toate acestea, din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de creșterea volumului de importuri din India care au făcut obiectul dumpingului, astfel cum s-a menționat anterior, creșterea prețului nu a fost suficientă pentru a susține costurile în creștere și, prin urmare, industria din Uniune nu a putut atinge niveluri satisfăcătoare de profit care să poată fi considerate necesare pentru această industrie.
(110)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că fluxul de importuri din India care fac obiectul dumpingului la prețuri care au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune a avut un rol determinant în prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
6.3. Efectele altor factori
6.3.1. Importurile provenind din țări terțe
Țară
2009
2010
2011
PA
Republica Populară Chineză (RPC)
Volum (tone)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indice (2009 = 100)
100
134
177
202
Cotă de piață (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indice (2009 = 100)
100
94
118
134
Preț mediu
1 914
2 607
2 835
2 508
Indice (2009 = 100)
100
136
148
131
Elveția
Volum (tone)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indice (2009 = 100)
100
132
113
113
Cotă de piață (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indice (2009 = 100)
100
93
75
75
Preț mediu
3 423
4 063
4 475
4 360
Indice (2009 = 100)
100
119
131
127
Republica Coreea
Volum (tone)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indice (2009 = 100)
100
138
130
128
Cotă de piață (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indice (2009 = 100)
100
97
87
85
Preț mediu
3 717
4 165
4 761
4 627
Indice (2009 = 100)
100
112
128
124
Total pentru toate țările terțe cu excepția Indiei
Volum (tone)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indice (2009 = 100)
100
130
139
146
Cotă de piață (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indice (2009 = 100)
100
91
93
97
Preț mediu
3 609
4 214
4 748
4 483
Indice (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
În afara importurilor din India care au făcut obiectul dumpingului și care au reprezentat 48 % din totalul importurilor pe piața Uniunii în cursul PA, există alte surse de importuri, inclusiv din Republica Populară Chineză, Coreea și Elveția, care au necesitat să fie analizate în contextul stabilirii cauzalității.
(112)
Ancheta a arătat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor-exportatori din Coreea și Elveția au rămas peste prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori din India și peste cele ale industriei din Uniune în cursul perioadei luate în considerare, mai ales în cursul PA. În plus, cota lor de piață a scăzut respectiv cu 0,5 și 1,6 puncte procentuale în cursul PA.
(113)
Prețul mediu din Republica Populară Chineză a fost mai mic decât nivelul prețurilor industriei din Uniune, iar cota de piață a țării respective a arătat o tendință de creștere în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că paleta de produse reprezentată de importurile din China este diferită și că produsele din China nu sunt în concurență directă cu cele ale industriei din Uniune sau cu cele originare din India. Prin urmare, s-a considerat că exporturile provenite din China nu ar fi putut avea un impact semnificativ asupra principalelor tipuri de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Ca atare, orice efect pe care l-ar fi putut avea importurile din China asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost minim.
(114)
Cu toate acestea, un producător-exportator a susținut că importurile de sârmă din oțel inoxidabil din Republica Populară Chineză, Republica Coreea și Elveția ar fi trebuit vizate de prezenta anchetă.
(115)
În plus față de faptele și considerațiile menționate mai sus, ar trebui să fie remarcat faptul că, de la începutul anchetei și până în prezent, nu a rezultat nicio dovadă care să ateste dumpingul, prejudiciul sau legătura de cauzalitate care ar fi justificat deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile originare din țările menționate mai sus. În plus, chiar dacă ar exista dovezi pentru a justifica anchetarea altor importuri, o diferență de tratament care constă din deschiderea unei proceduri antidumping împotriva doar a importurilor din India nu ar putea fi considerată discriminatorie. Pretenția că aceste țări ar fi trebuit să fie vizate de anchetă este, prin urmare, nefondată și ar trebui respinsă.
(116)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că exporturile din țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
6.3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(117)
Totalul exporturilor de produs în cauză realizate de către industria din Uniune a reprezentat 8,5 % din totalul producției în PA. Această cifră este în concordanță cu exporturile către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion ale căror exporturi au reprezentat 7 % din producție în PA și ale căror prețuri erau cu 36 % mai mari decât cele de pe piața UE în aceeași perioadă. Pe această bază, se poate concluziona că activitatea de export a industriei din Uniune nu ar putea fi o cauză potențială a prejudiciului important.
6.3.3. Criza economică și prețurile materiilor prime
(118)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 68 de mai sus, consumul în 2009 a fost deosebit de mic, din cauza nivelului excepțional de mare al prețului nichelului și a efectelor crizei economice. Această situație explică cu certitudine situația financiară deosebit de gravă a industriei din Uniune în 2009. Cu toate acestea, este demn de remarcat că în situația unui consum în creștere începând cu 2010, performanța importurilor cu prețuri mici care au făcut obiectul dumpingului contrastează cu cea a industriei din Uniune.
(119)
Ancheta a arătat că, chiar în timpul redresării economice generale, industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului și a pierdut din cota de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce exporturile din India care au făcut obiectul dumpingului au determinat o creștere a cotei de piață.
(120)
Prin urmare, deși criza economică și creșterea prețurilor materiilor prime ar fi putut contribui la performanța slabă a industriei din Uniune, în ansamblu nu se poate considera că acestea au avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul dumpingului și prejudiciul important suferit de industria din Uniune în cursul PA.
6.4. Concluzie privind cauzalitatea
(121)
S-a demonstrat că a existat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului originare din India în perioada luată în considerare (cu 110 % și, respectiv, cu 40 %). În plus, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, mai ales în cursul PA (în medie cu 15 %).
(122)
Această creștere a volumului și a cotei de piață ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului provenite din India a coincis cu evoluția lentă a situației financiare a industriei din Uniune, în special în 2010. Astfel, în pofida redresării consumului, industria din Uniune nu a fost în măsură să transfere în mod satisfăcător creșterea costurilor de producție asupra clienților săi și, în consecință, indicatorii financiari, cum ar fi profitabilitatea, fluxul de lichidități și investițiile, au rămas la niveluri mici.
(123)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu au avut un asemenea impact încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din India care au făcut obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(124)
Pe baza analizei de mai sus, care a identificat și separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciante ale exporturilor care au făcut obiectul dumpingului, se concluzionează provizoriu că importurile din India care au făcut obiectul dumpingului au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Considerații generale
(125)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciant, există motive covârșitoare pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz particular. Analizarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
7.2. Interesul industriei din Uniune
(126)
Industria din Uniune este compusă din 27 de producători cunoscuți, reprezentând toată producția de produs similar a Uniunii. Producătorii sunt localizați în diferite state membre ale Uniunii, având peste 1 747 de angajați direct implicați în producția de produs similar în cursul PA.
(127)
Un producător din Uniune, care reprezintă o parte relativ mică din producția Uniunii și care are o societate comercială afiliată în India, s-a opus deschiderii anchetei. Astfel cum se menționează la considerentul 22, el a argumentat, de asemenea, că produsele care încorporează tehnologie avansată nu ar trebui să fie vizate și că nu este în interesul Uniunii să impună aceleași măsuri pentru acest tip de produs.
(128)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 72, această preocupare a fost abordată în chestionar prin extinderea NCP care a identificat în mod clar aceste tipuri în anchetă. Cu toate acestea, în această etapă, ancheta a arătat că produsele care încorporează tehnologie avansată erau vizate de anchetă și că producătorii-exportatori din India nu au exportat decât cantități limitate de aceste tipuri de produse. Prin urmare, preocupările exprimate de acest producător nu au fost considerate ca fiind fondate, iar pretenția lui a fost respinsă.
(129)
S-a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului provenite din India. Se reamintește faptul că industria din Uniune nu a putut să beneficieze pe deplin de creșterea consumului, iar situația financiară a industriei Uniunii a rămas fragilă.
(130)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antidumping să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să își alinieze prețurile produsului similar la costurile de producție.
(131)
Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea de măsuri să permită industriei din Uniune să își recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei luate în considerare, cu un impact pozitiv asupra profitabilității sale și asupra situației financiare generale. Instituirea de măsuri ar permite industriei să-și mențină și să-și amplifice eforturile de a fi eficientă din punct de vedere al costurilor.
(132)
Dacă nu s-ar institui măsuri, ar fi de așteptat pierderi și mai mari din cota de piață, iar profitabilitatea industriei din Uniune s-ar deteriora.
(133)
Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri antidumping asupra importurilor originare din India ar fi în interesul industriei din Uniune.
7.3. Interesul utilizatorilor
(134)
Au fost trimise chestionare unui număr de nouă utilizatori din Uniune. Au răspuns doar trei, reprezentând aproximativ 6 % din totalul importurilor din India de produs în cauză în cursul PA. Ei sunt prezenți în sectoare precum prelucrarea alimentelor, incluzând bucătării comerciale și catering, aparatură casnică, industria automobilelor.
(135)
În medie, achizițiile din India au constituit aproximativ 67 % din totalul achizițiilor lor de produs în cauză, iar India a reprezentat sursa de aprovizionare exclusivă numai în cazul unui singur utilizator. În cursul PA, procentajul mediu din cifra de afaceri care încorporează produsul în cauză a fost de 54 % din cifra lor totală de afaceri.
(136)
Ancheta a arătat că, în cursul PA, profitabilitatea medie a tuturor utilizatorilor cooperanți din sectoarele care utilizează produsul în cauză a fost mai mare de 9 % din cifra de afaceri.
(137)
Efectul posibil al măsurilor propuse a fost evaluat pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea utilizatorilor și pe baza pieței totale a Uniunii pentru produsul în cauză și produsul similar. Presupunând că piața Uniunii evoluează conform celui mai pesimist scenariu, și anume nicio creștere de prețuri nu ar putea fi suportată de lanțul de distribuție, iar utilizatorii ar continua să achiziționeze din India la volume anterioare, impactul taxei asupra profitabilității utilizatorilor ar însemna o scădere de aproximativ 1,2 puncte procentuale.
(138)
Trebuie să fie menționat faptul că unul dintre utilizatori a avut o poziție neutră în ceea ce privește ancheta, deoarece el consideră că instituirea măsurilor nu va avea niciun efect semnificativ asupra prețurilor pieței, întrucât potențiala creștere a prețurilor ar fi absorbită de către distribuitori.
(139)
Un alt utilizator și-a exprimat temerea că, în cazul în care măsurile sunt instituite, ele ar afecta și alte anumite tipuri de produse care nu mai sunt produse în Uniune. Totuși, ancheta a arătat că tipurile de produse la care s-a referit respectivul utilizator sunt încă produse în Uniune și că cererea pentru acele tipuri de calități de oțel inoxidabil nu este semnificativă. În plus, este de remarcat faptul că producătorii din Uniune nu au produs la întreaga capacitate de producție în cursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, în cazul în care cererea crește, producția ar putea crește și ea în consecință.
(140)
Ar trebui evidențiat faptul că, întrucât produsul în cauză este standardizat în funcție de sector și utilizare, utilizatorii pot foarte ușor să schimbe sursa de aprovizionare din motive de calitate sau de preț al produsului. Instituirea de măsuri nu ar trebui să împiedice posibilitatea de a importa produsul în cauză din alte țări, chiar și din India în măsura în care sunt eliminate efectele de denaturare a comerțului din cauza dumpingului.
(141)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este posibil ca anumiți utilizatori să fie afectați în mod negativ mai mult decât alții de către măsurile instituite asupra importurilor din India, impactul general asupra utilizatorilor este considerat ca fiind limitat.
7.4. Interesul importatorilor
(142)
Importatorii neafiliați au cooperat într-o măsură limitată. Informațiile referitoare la constituirea eșantionului au fost furnizate de nouă importatori, dar numai unul a cooperat. Această societate comercială a reprezentat aproximativ 7 % din totalul importurilor din India în cursul PA. Societatea s-a opus impunerii de măsuri deoarece India este cel mai mare furnizor pentru ea. Cu toate că impunerea de măsuri ar avea un impact negativ asupra profitabilității sale, din cauza unor costuri mai mari care ar trebui suportate, societatea importatoare ar trebui să fie în măsură să transfere cel puțin o parte din creșterea costurilor asupra clienților ei.
(143)
În plus, importatorii s-ar putea orienta către alte surse, inclusiv către industria din Uniune și către alte țări exportatoare.
(144)
În aceste condiții, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri antidumping nu va avea efecte negative substanțiale asupra interesului importatorilor.
7.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(145)
Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că, în general, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive covârșitoare împotriva impunerii de măsuri asupra importurilor de produs în cauză din India.
(146)
În plus, analizând impactul global al măsurilor antidumping asupra pieței Uniunii, efectele pozitive, mai ales asupra industriei din Uniune, par să depășească efectele negative potențiale asupra altor grupuri interesate, mai limitate.
8. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(147)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care au făcut obiectul dumpingului.
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(148)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(149)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciant s-a considerat că măsura ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare care ar putea în mod rezonabil să fie realizat de o industrie de acest tip activând în acest sector în condiții de concurență normale, adică în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.
(150)
Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu ponderat al importurilor care au făcut obiectul dumpingului, astfel cum a fost stabilit prin calcularea subcotării prețurilor la considerentul 77 de mai sus, cu prețul neprejudiciant al industriei din Uniune pentru produsul similar. Prețul neprejudiciant a fost stabilit prin adăugarea la costul de producție a unui nivel de profit rezonabil. Marja-țintă de profit a fost stabilită în mod provizoriu la valoarea de 5 %, astfel cum se precizează la considerentul 95.
(151)
Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din prețul de import CIF total mediu, a se vedea considerentul 154.
8.2. Măsuri provizorii
(152)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula aplicării taxei care este mai mică.
(153)
În ceea ce privește ancheta antisubvenție desfășurată în paralel, în temeiul articolului 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și al articolului 24 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (5), niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii unei singure situații care rezultă din dumping și din subvenționarea exporturilor. Toate sistemele de subvenționare abordate în regulamentul provizoriu antisubvenție (6) se referă la subvenționarea exporturilor. Prin urmare, nivelurile provizorii ale taxelor antidumping relevante ale producătorilor cooperanți în cauză sunt ajustate în consecință.
(154)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii au fost stabilite prin compararea marjelor de prejudiciu, a marjelor de dumping și a nivelurilor taxei compensatorii. În consecință, taxele antidumping propuse sunt după cum urmează:
(%)
Societatea
Marja de prejudiciu
Marja de dumping
Nivelul taxei compensatorii
Nivelul taxei antidumping provizorii
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus Group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Societăți cooperante neincluse în eșantion
24,0
28,0
3,8
20,2
Toate celelalte societăți
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în ceea ce privește societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse în cauză originare din India fabricate de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate în cauză, fabricate de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(156)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (7) și să conțină toate informațiile relevante privind, în particular, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și la export asociate cu, de exemplu, respectiva schimbare a denumirii sau cu respectiva înființare a unor entități de producție și de vânzare. Dacă este cazul, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(157)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.
9. DISPOZIȚIE FINALĂ
(158)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat caracterul provizoriu al constatărilor privind instituirea de taxe antidumping în sensul prezentului regulament, constatări care ar putea fi reconsiderate în scopul stabilirii oricăror constatări definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat la greutate:
-
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum 31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;
-
maximum 2,5 % nichel, alta decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 % aluminiu,
încadrate în prezent la codurile NC 7223 00 19 și 7223 00 99 și originare din India.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii înainte de aplicarea taxelor vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile de mai jos este:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Societățile enumerate în anexă
20,2
B781
Toate celelalte societăți
27,8
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot solicita să fie audiate oral de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2013.