РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1205/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 ноември 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 28 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване“), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 15 януари 2013 г. EU ProSun Glass („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
След публикуването на известието за започване Комисията бе информирана, че продуктът е определен неправилно в точка 2 от това известие. В Официален вестник на Европейския съюз (3) бе съответно публикувана поправка на известието за започване, в която малката грешка бе поправена.
(4)
На 27 април 2013 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на паралелна антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на слънцезащитно стъкло с произход от КНР и започна отделно разследване.
1.2. Регистрационен режим
(5)
Заедно с жалбата бе получено и искане за въвеждане на регистрационен режим за вноса на слънцезащитно стъкло от засегнатата държава, но в последствие то бе оттеглено на 2 октомври 2013 г.
1.3. Засегнати страни
(6)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и органите на КНР за започването на разследването. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване. Комисията информира и производителите в потенциалните държави аналог за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие.
1.3.1. Изготвяне на извадка
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(7)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза понастоящем се състои от седем действащи производители, двама от които са МСП. В известието за започване Комисията обяви, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза, за които на Комисията беше известно още преди да започне разследването, че произвеждат слънцезащитно стъкло. Комисията подбра извадката въз основа на най-големия представителен обем продажби на сходния продукт в периода 1 януари 2012 г. - 31 декември 2012 г. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха повече от 50 % от общото производство на Съюза. Комисията уведоми заинтересованите страни за предложената извадка на производители от Съюза посредством бележка за досието, което е на разположение на заинтересованите страни за справка. Комисията изпрати също така писмо до производителите от Съюза, с което ги информира за предложената извадка. Освен това в известието за започване заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка.
(8)
Едно предприятие от групата на МСП изрази интерес също да бъде включено в извадката. Комисията реши да го включи в извадката заедно с друго дружество поради по-високия обем на продажбите на това дружество и да извади от извадката дружеството с най-нисък обем на продажбите. Не бяха получени други коментари по временно подбраната извадка. В резултат на това Комисията добави към първоначално предложената извадка две дружества и извади от нея едно друго дружество.
(9)
На последно място, след проверките на място Комисията реши да извади едно от петте включени в извадката дружества, тъй като за него бе установено, че не е представително за промишлеността на Съюза. По-специално то бе на етап стартиране на дейността (а това не беше така за промишлеността на Съюза като цяло), поради което тенденциите по отношение на рентабилността нямаше да представят действителното състоянието на промишлеността на Съюза.
(10)
Вследствие на горното Комисията в крайна сметка подбра извадка от четирима производители от Съюза. Окончателната извадка съставлява 79 % от продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
(11)
Въз основа на член 19 от основния регламент трима от седемте производители от Съюза поискаха самоличността им да остане поверителна. Те заявиха, че разгласяването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Освен това с оглед на ограничения брой производители от Съюза бе решено да не се разгласяват наименованията на онези от тях, които не поискаха анонимност, тъй като това би могло да доведе до нежелано разкриване на идентичността на другите. При все това самоличността на дружеството Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF“) е вече известна, тъй като то обяви публично, че е един от жалбоподателите.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(13)
Четирима несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на извадка, приложен към известието за започване, като само двама вносители представиха отговор на конкретния въпросник. С оглед на малкия брой съдействащи вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
в) Изготвяне на извадка от производители износители
(14)
С оглед на големия брой производители износители в известието за започване бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, за да се определи дъмпингът. За да може Комисията да реши дали ще е необходимо изготвянето на извадка и ако това е така - да подбере извадка, производителите износители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.
(15)
Дванадесет китайски производители износители или групи от производители износители, представляващи повече от 95 % от общия китайски износ за Съюза през посочения период, предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката.
(16)
Въз основа на получената информация и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра временна извадка от пет производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време.
(17)
Всички засегнати страни, както и органите на КНР, бяха информирани за предложената извадка и приканени да представят коментари. След като анализира получените коментари, Комисията реши да запази предложената извадка от пет дружества и всички заинтересовани страни бяха съответно информирани за окончателно подбраната извадка.
(18)
Впоследствие при разследването бе установено, че двама включени в извадката производители износители са завишили своите продажби за износ за Съюза, поради което неоснователно са били включени в извадката. Поради това двете дружества бяха изключени от извадката, след като им беше предоставена възможност да направят коментари. След като надлежно анализира направените от дружествата коментари, Комисията заключи, че те не са предоставили неверните данни умишлено, и реши, че дружествата следва да продължат да бъдат считани за съдействащи страни по смисъла на член 18 от основния регламент.
(19)
След тези случаи на изключване от извадката беше разгледан въпросът за включването в нея на други производители износители. С оглед на факта обаче, че тези случаи на изключване настъпиха на късен етап от разследването, включването на други производители износители бе счетено за неосъществимо, тъй като можеше да застраши приключването на разследването в законоустановените срокове.
(20)
Поради това преразгледаната извадка от производители износители или групи от производители износители на слънцезащитно стъкло е следната:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, и свързани дружества („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi“) и свързания с него търговец;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd и свързани дружества („Hehe Group“).
(21)
Комисията коригира общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт от КНР, след като беше информирана за завишаването на продажбите за износ на двамата производители износители (вж. съображение 18 по-горе). Окончателната извадка съответства на повече от 50 % от общия обем на продажбите за Съюза на разглеждания продукт в периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. в съответствие с посоченото от съдействащите производители износители. Поради това тя се счита за представителна по отношение на обема на износа на слънцезащитно стъкло за Съюза от КНР.
г) Отговори на въпросниците и проверки на място
(22)
Комисията изпрати въпросници на всички китайски производители износители, които поискаха такива, на включените в извадката производители от Съюза, на несвързаните вносители и техните сдружения, както и на всички ползватели, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване.
(23)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима китайски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от 12 ползватели.
(24)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества или групи от дружества.
а)
Производители от Съюза
-
GMB/IF и други дружества, на които е предоставено поверително третиране.
б)
Вносители
-
Vetrad NV, Нидерландия.
в)
Ползватели
-
Sunerg Solar SRL, Италия.
г)
Производители износители от КНР
-
Включени в извадката дружества:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
д)
Производител в държавата аналог
-
С оглед на необходимостта от определяне на нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, по определението в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данни от Турция като държава аналог в помещенията на следното дружество:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Турция.
1.3.2. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“).
(27)
Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
(28)
Слънцезащитното стъкло е един от компонентите за производство на кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули за производство на електроенергия, както и плоски термични колектори за генериране на гореща вода.
2.2. Сходен продукт
(29)
При разследването беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Турция, за която бе решено да бъде използвана за държава аналог, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за „сходни продукти“ по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Един от вносителите поиска градинарското стъкло за строителство на оранжерии да бъде изключено от обхвата на разследването, заявявайки, че оранжериите използват много различно оразмерено стъкло, докато слънцезащитното стъкло се произвежда само в точно определени размери. Освен това вносителят предостави сертификат, от който е видно, че част от неговия внос се състои от стъкло със съдържание на желязо, по-голямо от 300 ppm. Следователно тази част от внесеното градинарско стъкло явно не попада в обхвата на настоящото разследване.
(31)
Друг вносител заяви, че внасяното от него стъкло за мебели (използвано за стъклени рафтове, пълнежи за панели, плотове на маси, панели за плъзгащи се врати, продукти от горни панели и т.н.), притежава едни и същи или много сходни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, но поиска то да бъде изключено от обхвата на разследването поради различното крайно приложение. Въз основа на предоставените данни обаче изглежда, че повечето от внасяното от този вносител стъкло по-скоро не притежава всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе. По-специално шест от видовете внасяно стъкло са със съдържание на желязо, много по-голямо от 300 ppm, а един от видовете внасяно стъкло е със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, но неговият коефициент на пропускане за слънчева светлина е значително по-нисък от минималните 88 %, за да бъде определен като слънцезащитно стъкло. Вносителят заяви, че въпреки че тези видове стъкло не отговарят на една от техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, описани в съображение 26 по-горе, те съответстват на основната класификация за слънцезащитно стъкло, т.е. „закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло“. Предварителното становище на Комисията е, че в обхвата на разследването попадат само видовете стъкло, които отговарят на всички технически характеристики на слънцезащитното стъкло. Така се стига до временното заключение, че видовете стъкло, посочени по-горе и внасяни от този конкретен вносител, не попадат в обхвата на разследването.
(32)
При все това всички видове градинарско стъкло и стъкло за мебели, които могат да имат подобни технически характеристики като слънцезащитното стъкло, остават на този етап в обхвата на разглеждания продукт, тъй като потенциално могат да бъдат използвани като слънцезащитно стъкло.
(33)
Вносителят заяви също така, че от обхвата на продукта следва да бъде изключено флоатното стъкло, тъй като то се произвежда по различен производствен процес от този за пресовано стъкло, което според вносителя е единственият вид слънцезащитно стъкло. Освен това тъй като според твърдението продуктите за домашно обзавеждане от флоатно стъкло не могат да се използват като заместители на продуктите от слънцезащитно стъкло, беше заявено, че флоатното стъкло не следва да се счита за сходен продукт и следва да бъде изключено от обхвата на разследването. Предварителното становище на Комисията е, че флоатното стъкло не може да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като отговаря на всички технически характеристики, съдържащи се в съображение 26 по-горе. Освен това при разследването беше показано, че флоатното стъкло явно може да бъде използвано като слънцезащитно стъкло и се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от китайските износители. Така се стига до временното заключение, че флоатното стъкло трябва да остане в обхвата на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от основния регламент за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
(1)
бизнес решенията се взимат в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
(2)
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
(3)
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
(4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
(5)
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(36)
Десет съдействащи дружества поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в определените срокове. В съответствие с член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент бе извършена проверка за ТДПИ на включените в извадката дружества, както и на дружеството, на което бе предоставено индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-долу).
(37)
От това следва, че разглеждане за ТДПИ бе извършено по отношение на следните четири дружества или групи от дружества.
-
Включени в извадката дружества
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Flat Glass Group“);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd и Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi Group“);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd., и Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Дружество, обект на индивидуално разглеждане
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, в помещенията на съответните дружества.
(39)
В случай на свързани страни Комисията проверява дали групата от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или всяко друго свързано със заявителя дружество в КНР участва пряко или косвено в производството или продажбата на разглеждания продукт, разглеждането за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(40)
В съответствие с това бяха разгледани заявленията за ТДПИ на четирима производители износители (групи от дружества), състоящи се от единадесет правни субекти.
(41)
При разглеждането беше установено, че и четиримата производители износители (групи от дружества), подали заявления за ТДПИ, не успяват да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(42)
По-конкретно трима производители износители не успяха да докажат, индивидуално или като група, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което не отговориха на критерий 2 за предоставяне на ТДПИ.
(43)
Освен това и четиримата производители износители, индивидуално или като група, не успяха да докажат, че не са обект на значителни нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези дружества или групи от дружества съответно не отговориха на критерий 3 за предоставяне на ТДПИ. По-конкретно и четиримата производители износители или групи от производители износители се ползваха от преференциални данъчни режими.
(44)
Освен това един от тези производители износители не отговори и на критерий 3, предвид факта че няколко дружества от групата, независимо от изключително лошото си финансово състояние, са получили значително финансиране през РП (и по-рано) при цени, които при нормално преобладаващи в пазарна икономика условия биха били запазени за финансово стабилни дружества. Друга група от производители износители също не отговори на критерий 3, предвид факта че дружества от групата са закупували природен газ по занижени цени от държавен доставчик.
(45)
Комисията разгласи резултатите от разследването за ТДПИ на засегнатите дружества, органите на КНР и жалбоподателя и ги прикани да направят коментари.
(46)
Получените коментари не бяха такива, че да променят предварителните констатации на Комисията. След като се консултира с държавите членки в съответствие с член 2, параграф 7, буква в), на 13 септември 2013 г. всички подали заявление дружества бяха индивидуално и официално уведомени за окончателното решение на Комисията по отношение на заявленията за ТДПИ на всяко от тях.
(47)
В съответствие с това уведомление нито един от поискалите ТДПИ четирима съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не можа да докаже, че отговаря на всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради което техните заявления за ТДПИ бяха отхвърлени.
3.2. Индивидуално разглеждане
(48)
Единият от двамата производители износители, който първоначално бе включен в извадката, а впоследствие изключен (вж. съображение 18), беше поискал индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, в случай че не бъде включен в извадката. След изключването му от извадката и предвид факта че проверката на място за ТДПИ вече беше извършена (вж. съображение 37 по-горе), бе сметнато, че не би било прекомерно обременяващо на това дружество да бъде предоставено индивидуално разглеждане („ИР“). Никой друг невключен в извадката производител износител не поиска ИР.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Избор на държава аналог
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията предвиди в известието за започване, че нормалната стойност се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, или в случай че не бъде намерена подходяща трета държава с пазарна икономика - въз основа на цените в Съюза в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Преди да пристъпи към определянето въз основа на цените в Съюза, Комисията следва да проучи всички възможности за избор на подходяща държава аналог.
(50)
Заинтересованите страни бяха приканени да коментират избора на държава аналог и използването на цените в Съюза.
(51)
Бяха получени коментари от Китайската търговска палата за внос и износ на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“), от несвързан вносител, както и от двама китайски производители износители, като всички те оспориха използването на цените в Съюза за определяне на нормалната стойност. Като подходящи държави аналози бяха предложени Турция и Индия.
(52)
Междувременно с цел проучване на всички възможности за избор на подходяща държава аналог службите на Комисията бяха определили единадесет трети държави с пазарна икономика с възможно производство на слънцезащитно стъкло и въз основа на публично достъпна информация поканиха 24 дружества от тези държави да съдействат на Комисията. Тези държави са: Австралия, Индия, Индонезия, Япония, Саудитска Арабия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд, Турция и САЩ.
(53)
Въз основа на информацията, с която Комисията разполага, освен КНР и Съюзът само Индия и Турция произвеждат сходния продукт. С цел да направи точна оценка на пригодността на Турция и Индия като подходящи държави аналог, Комисията анализира информация относно сходния продукт, и по-конкретно броя на производителите, размера на вътрешния пазар, равнището на вноса и важността на търговските и нетърговските пречки в двете държави. Само едно дружество от Турция обаче се отзова и изяви желание да съдейства на Комисията въпреки многократните ѝ опити да получи съдействие и от производители от Индия.
(54)
Турция е трета държава с пазарна икономика. Приложимото за сходния продукт вносно мито е 3 % по тарифно третиране „най-облагодетелствана нация“. Поради митническия съюз между Турция и Съюза приложимото вносно мито е 0 %. Не е известно да има други мита или други значителни нетърговски пречки по отношение на сходния продукт.
(55)
Според турския производител, който изяви желание да съдейства при разследването, той е единственото дружество, което произвежда сходния продукт в Турция. Дружеството извършва значително производство и продава сходния продукт както за износ, така и на вътрешния пазар, като количеството на износа надвишава продажбите на вътрешния пазар.
(56)
Въпреки липсата на търговски и нетърговски пречки, през РП на турския пазар не е извършван на практика никакъв внос на слънцезащитно стъкло. В същото време при разследването на Комисията бе потвърдено, че през РП съдействащият производител от държавата аналог е реализирал разумна, а не прекомерна печалба.
(57)
Въз основа на горното и като се вземе предвид цялата налична информация на този етап от разследването, Турция е временно определена за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Нормална стойност
(58)
Предвид факта че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(59)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт за независими клиенти в Турция са били представителни. Количеството на продажбите на съдействащия турски производител на сходния продукт на турския вътрешен пазар бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от включените в извадката китайски производители износители.
(60)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са рентабилни, когато единичната цена е равна на производствената цена или е по-висока от нея. Поради това беше определена производствената цена на турския производител през РП.
(61)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на въпросния вид на продукта са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на производствените разходи за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар за всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(62)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РП.
(63)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на турския производител, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи и печалбата за рентабилните видове на продукта на турския производител.
(64)
Поради това че за произвежданото в Турция през РП слънцезащитно стъкло не е прилагана технология за нанасяне на покритие и никаква част от него не е произведена по производствен процес за флоатно стъкло, за няколко вида на продукта не са реализирани продажби на турския вътрешен пазар. Поради това за видовете на продукта, които през ПР не са продавани в Турция, но са изнасяни от КНР за Съюза, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент на базата на производствените разходи на производителя от държавата аналог Турция, плюс обоснована по размер сума за разходите за реализация и общите и административните разходи и за печалбата. Разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло бяха определени въз основа на предоставени от промишлеността на Съюза данни.
3.4. Експортни цени
(65)
Експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.5. Сравнение
(66)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на цените франко завода на всеки от включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя от държавата аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(67)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(68)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.6. Дъмпингов марж
(69)
За включените в извадката производители износители среднопретеглената конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в Турция беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на продукта в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за включените в извадката производители износители и за получилото ИР дружество бяха определени въз основа на сравнение между определената в Турция среднопретеглена конструирана нормална стойност за всеки вид на сходния продукт и среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт за всяко дружество, изразено като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(71)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не бяха включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(72)
По отношение на всички останали производители износители от КНР дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи нивото на съдействие в КНР. Нивото на съдействие представлява делът на обема на износа за Съюза на съдействащите производители износители от посочения в жалбата общ обем на износа за Съюза от засегнатата държава (вж. съображения 15 по-горе).
(73)
Нивото на съдействие е високо, предвид факта че вносът от съдействащите производители износители представлява повече от 80 % от общия износ за Съюза през РП. Въз основа на това остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички останали производители износители от КНР, беше фиксиран на ниво, съответстващо на установения най-висок дъмпингов марж за включените в извадката съдействащи производители износители.
(74)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Наименование на дружеството
Временен дъмпингов марж
Включени в извадката дружества
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Дружество с индивидуален дъмпингов марж
Henan Yuhua
31,9 %
Невключени в извадката съдействащи дружества, за които ще се прилага средна за извадката стойност
79,8 %
Всички останали дружества
86,2 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(75)
Осем производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РП. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(76)
За установяване на общото производство на Съюза през РП бяха използвани цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително предоставената от жалбоподателя информация, макроикономически данни, предоставени от асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), и отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза. Тъй като слънцезащитното стъкло се внася в Европейския съюз по митническа позиция 7007 19 80 - Други - Предпазно стъкло, формирано от залепени листа (слоесто стъкло), в чийто обхват попадат и други продукти, които не са предмет на настоящото разследване, за определянето на обемите и стойностите на вноса не можеха да бъдат използвани данни на Евростат. Обемите и стойностите на вноса бяха определени въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза. Когато беше възможно, данните бяха сверени с отговорите на въпросниците. Въз основа на това общото производство на Съюза през РП бе оценено на около 21 734 000 m2.
(77)
Както е посочено в съображение 10 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 79 % от общите продажби на сходния продукт в Съюза.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(78)
В хода на разследването беше установено, че продукцията на нито един от включените в извадката производители от Съюза не е предназначена за собствено потребление.
(79)
Поради това за целите на настоящото разследване не е необходимо да се прави специален анализ на продажбите за собствено потребление.
4.3. Потребление на Съюза
(80)
Потреблението на Съюза бе установено на базата на обема на общите продажби на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус техния износ, плюс вноса от КНР и от други трети държави. Както е обяснено в съображение 76 по-горе, потреблението на Съюза бе установено въз основа на данни, предоставени от жалбоподателя и асоциацията на промишлеността на Съюза (Glass for Europe), като когато бе възможно, тези данни бяха сверени с отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
19 440
28 504
35 258
29 040
Индекс
100
147
181
149
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(82)
В рамките на разглеждания период общото потребление на Съюза през РП се увеличава с 49 % спрямо 2009 г., но намалява спрямо 2011 г. Като цяло потреблението на Съюза на слънцезащитно стъкло нараства значително спрямо нивото през 2009 г. Това се дължи основно на увеличаването на потреблението на крайните продукти, по-специално на слънчевите модули (вж. съображение 142 по-долу).
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(83)
Дъмпинговият внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на вноса от КНР (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Индекс
100
171
513
696
Пазарен дял
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Индекс
100
117
283
466
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(84)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза се увеличава значително с 596 %. Това води до значително увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Съюза. Пазарният дял на този внос се увеличава по-конкретно от 6,1 % на 28,7 %. Като цяло през РП спрямо 2009 г. дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава значително както в обемно изражение, така и като пазарен дял.
(85)
Увеличението на дъмпинговия внос от засегнатата държава далеч изпреварва увеличението на потреблението на Съюза на разглеждания продукт и на сходните продукти. Вследствие на това производителите износители успяват да извлекат много по-големи ползи от нарастващото потребление на Съюза и значително укрепват своята позиция на пазара.
4.4.2. Цени на дъмпинговия внос от засегнатата държава и подбиване на цените
(86)
Средната цена на дъмпинговия внос в Съюза от засегнатата държава се променя по следния начин:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
КНР
6,02
6,10
4,96
4,38
Индекс
100
101
82
73
Източник:
жалбоподател и отговори на въпросниците на китайските производители износители
(87)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт намалява през разглеждания период. Средната цена на вноса намалява с 27,2 % от 6,02 EUR/m2 през 2009 г. на 4,38 EUR/m2 през РП.
(88)
С цел да се определи подбиването на цените през РП, бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката съдействащи китайски производители износители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7 - 15 %.
(89)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображение 88 по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос на разглеждания продукт между 10,6 % и 26,7 %.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(90)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(91)
Както е пояснено в съображения 7 и 8 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(92)
За целите на анализа на вредата Комисията разграничи макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели на базата на отговорите на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза.
(93)
За целите на настоящото разследване бяха оценени следните макроикономически показатели: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг.
(94)
Бяха оценени следните макроикономически показатели: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.6. Макроикономически показатели
4.6.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(95)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят по следния начин:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Индекс 2009 г.
100
114
124
140
Обем на производството (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Индекс
100
167
178
124
Използване на капацитета
45 %
66 %
64 %
40 %
Индекс
100
146
143
88
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(96)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се увеличава аналогично на потреблението. Производството достига максимална стойност през 2011 г., след което намалява с 30 % през РП. В условията на висок растеж на потреблението промишлеността на Съюза увеличава производствения си капацитет през разглеждания период с 40 %. Въпреки по-високите равнища на производство степента на използване на производствения капацитет на производителите от Съюза намалява с 5 процентни пункта, тъй като в отговор на силното търсене промишлеността на Съюза увеличава рязко производствения си капацитет, достигайки 40 % през РП.
(97)
Въпреки че промишлеността на Съюза увеличава своя капацитет в отговор на нарасналото потребление, нейното производство нараства с по-бавни темпове от потреблението и използването на капацитета, след като през първите три години от разглеждания период отбелязва значително увеличение, и намалява през разследвания период, което съвпада с увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
4.6.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(98)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят по следния начин:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Индекс
100
146
159
112
Пазарен дял
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Индекс
100
99
87
75
Източник: Glass for Europe и жалбоподателят
(99)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава с 12 %. На фона на увеличение на потреблението на Съюза с 49 % обаче това означава намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза от 90,2 % през 2009 г. на 67,7 % през РП, т.е. значително намаление с 25 % за разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза нарастват много по-малко от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Вследствие на това производителите от Съюза не успяват да се възползват пълноценно от нарастващото потребление и по този начин пазарният им дял намалява през разглеждания период.
4.6.3. Растеж
(100)
Растежът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се увеличава аналогично на потреблението. Пазарният дял на промишлеността на Съюза намалява през периода, докато обемът на вноса нараства. През същия период пазарният дял на вноса от КНР се увеличава с 366 %. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не успява в пълна степен да се възползва от растежа на пазара, оказва като цяло неблагоприятно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
4.6.4. Заетост и производителност
(101)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят по следния начин:
Таблица 6
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
565
792
932
857
Индекс
100
140
165
152
Производителност (1 000 m2/ЕПРВ)
31
37
34
25
Индекс
100
119
108
82
Източник: жалбоподател и отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(102)
Заетостта като цяло нараства с 52 % през РП спрямо 2009 г. Увеличението обаче се отнася за периода до 2011 г., когато достига максималната си стойност от 932 в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), а впоследствие намалява до 857 ЕПРВ през ПР. Производителността остава сравнително постоянна през периода 2009 - 2011 г. Това отчасти се дължи на факта, че производството на сходния продукт е силно автоматизирано и изисква малък брой персонал. През РП обаче производителността намалява с 24,4 % спрямо 2011 г. Това е в резултат на намалението с около 30 % на производството през същия период.
(103)
Поради това заетостта намалява през РП в отговор на тенденцията през същия период по отношение на производството в Съюза на сходния продукт.
4.6.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(104)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Предвид обема и цените на вноса от засегнатата държава въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се счита за съществено.
(105)
Тъй като това е първото антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт, показателят, свързан с възстановяване от предишен дъмпинг, не е от значение за оценката.
4.6.6. Микроикономически показатели
(106)
Както е посочено в съображение 92 по-горе, микроикономическите показатели са анализирани въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. За повечето от включените в извадката производители от Съюза 2009 г. е годината, през която те извършват своите първоначални инвестиции и започват производство на сходния продукт. Поради това всички анализирани по-долу показатели са значително повлияни от този начален етап на стартиране на дейността през 2009 г. С цел тенденциите да бъдат показани без нарушаващото въздействие на етапа на стартиране на дейността на включените в извадката дружества, от 2010 г. нататък са показани и индекси.
4.6.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(107)
През разглеждания период средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят по следния начин:
Таблица 7
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна единична продажна цена на пазара на Съюза (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Индекс 2009 г.
100
85
84
77
Индекс 2010 г.
117
100
98
90
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Индекс 2009 г.
100
64
65
72
Индекс 2010 г.
156
100
101
112
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(108)
Единичните продажни цени намаляват непрекъснато през разглеждания период, но намалението е особено силно изразено през РП, когато размерът му е 7,9 % спрямо 2011 г., 9,5 % спрямо 2010 г. и 23 % спрямо 2009 г.
(109)
Въпреки голямата разлика между средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза и китайските цени на вноса, както е обяснено в съображение 89 по-горе, действителното подбиване на цените, установено въз основа на сравнение по видове на продукта, е значително по-ниско, т.е. между 10,6 % и 26,7 % през разследвания период.
(110)
Производствените разходи за единица продукция се увеличават с повече от 10 % през РП спрямо 2011 г., но остават сравнително непроменени в периода 2010 - 2011 г. Производствената цена като цяло следва тенденцията на продажната цена в периода от 2009 г. до РП. Увеличението на производствените разходи за единица продукция се дължи на спада в обема на производството, докато общите производствени разходи в действителност намаляват през РП спрямо 2011 г.
4.6.8. Разходи за труд
(111)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 8
Средни разходи за труд на наето лице
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Индекс 2009 г.
100
98
107
112
Индекс 2010 г.
102
100
109
114
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(112)
В периода от 2009 г. до РП средните разходи за труд на наето лице се увеличават непрекъснато, като общото увеличение е 12 %. Основното увеличение обаче се отнася за периода от 2011 г. до РП и общият му размер е 4,8 %. Общото увеличение на разходите за труд може отчасти да се обясни с инфлацията и разходите на някои производители от Съюза за освобождаване на персонал във връзка със свиването на дейността на промишлеността в периода от 2011 г. до РП.
4.6.9. Запаси
(113)
През разглеждания период нивата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят по следния начин:
Таблица 9
Запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Запаси в края на периода (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Индекс 2009 г.
100
122
108
115
Индекс 2010 г.
82
100
88
95
Източник: Отговори на въпросниците на производителите от Съюза
(114)
Запасите се увеличават със 7,3 % в периода от 2011 г. до РП и с 15 % от 2009 г. до РП, но намаляват с 11,6 % в периода от 2010 г. до 2011 г.
(115)
При разследването беше показано, че предвид намалението на продажбите както в обемно изражение, така и по стойност, производителите от Съюза предпочитат да поддържат ограничени запаси от сходния продукт. Поради това увеличението на запасите от сходния продукт през разглеждания период е показател от значение при оценката на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
4.6.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(116)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите се променят по следния начин:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Индекс 2009 г.
100
241
240
129
Индекс 2010 г.
- 244
100
99
- 174
Паричен поток (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Индекс 2009 г.
100
337
355
229
Индекс 2010 г.
-73
100
113
21
Инвестиции (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Индекс 2009 г.
100
40
17
23
Индекс 2010 г.
253
100
42
59
Възвръщаемост на инвестициите
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Индекс 2009 г.
100
339
393
66
Индекс 2010 г.
-72
100
139
- 120
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(117)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(118)
През 2009 г. повечето от включените в извадката производители от Съюза отбелязват загуби, които, както е обяснено по-горе, се дължат най-вече на факта, че по това време тези производители започват своето производство на сходния продукт. През 2010 г. средната печалба е вече 8,31 %. Впоследствие рентабилността леко намаляла през 2011 г., когато дъмпинговият внос започва да се увеличава. И накрая промишлеността понася значителни загуби през РП, което означава спад на рентабилността с 276,6 % спрямо 2011 г.
(119)
Нетният паричен поток, който отразява способността на включените в извадката производители от Съюза да финансират самостоятелно дейността си, отбелязва тенденция на отчетлив спад от 81 % в периода от 2011 г. до РП. Той се увеличава непрекъснато от 2010 г. насам и общо за разглеждания период отбелязва увеличение.
(120)
Възвръщаемостта на инвестициите е изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите.
(121)
В таблицата по-горе е показано, че след етапа на стартиране на дейността през 2009 г., когато промишлеността прави значителни инвестиции в сходния продукт, инвестициите намаляват непрекъснато в периода 2009 - 2011 г., след което се увеличават през РП. Инвестициите обаче остават на ниско ниво през РП спрямо нивата от 2009 г. Направените през РП инвестиции са свързани главно с НИРД, както и с подобрението и поддържането на производствените технологии и процеси с цел увеличаване на ефективността. По-специално промишлеността инвестира в нови видове на продукта, които не са внасяни от КНР през същия период и изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации.
(122)
За разлика от това възвръщаемостта на инвестициите намалява с 34 % в периода 2009 - 2012 г. При все това тя се увеличава непрекъснато преди РП, като общото увеличение за периода 2009 - 2011 г. е 293 %, но през РП намалява със 186 % спрямо 2011 г.
(123)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, беше установено, че е налице непрекъснато влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични постъпления за сходния продукт, което води до влошаване на нейното финансово състояние.
4.7. Заключение относно вредата
(124)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показва ясна низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на нарастващото като цяло потребление общото производство се увеличава през разглеждания период. Въпреки че обемът на продажбите нараства, пазарният дял на промишлеността на Съюза се свива през РП поради по-голямото увеличение на потреблението през разглеждания период. Средната продажна цена спада рязко през разглеждания период, което се отразява неблагоприятно на всички показатели за финансовите резултати, като рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(125)
През разглеждания период общият обем на продажбите на промишлеността на Съюза се увеличава. При все това увеличението на обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съпроводено от значително намаление на средната продажна цена, както и на нейния пазарен дял.
(126)
Предвид изложеното по-горе при разследването беше потвърден по-специално фактът, че продажните цени на промишлеността на Съюза са по-ниски от нейните производствени цени, като по този начин оказват неблагоприятно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, която достига значителни отрицателни стойности през РП.
(127)
Капацитетът обаче се променя по благоприятен начин в периода от 2009 г. до РП. Освен това въпреки че инвестициите намаляват в периода от 2009 г. до РП, през РП те се увеличават спрямо 2011 г. Това се дължи на факта, че, както е обяснено в съображение 121, включените в извадката дружества продължават да инвестират в сходния продукт, като наред с другото съсредоточават усилията си върху видове на продукта в пазарни ниши, в които все още няма износ на тези конкретни видове на продукта от засегнатата държава и които изискват значителни разходи за научни изследвания и иновации. В същото време е ясно, че за промишлеността на Съюза е необходимо да бъде в състояние да произвежда и продава големите обеми, характерни за по-основните видове на продукта (които понастоящем се конкурират с дъмпинговия внос от КНР), за да разпределя постоянните разходи върху повече изделия и да постига икономии от мащаба.
(128)
Следователно може да се заключи, че промишлеността на Съюза не само понася съществена вреда през РП, но също така активно търси начини да намали въздействието на дъмпинговия внос на разглеждания продукт, като разработва иновативни продукти, които все още не се внасят от засегнатата държава.
(129)
Предвид изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(130)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(131)
При разследването бе показано, че дъмпинговият внос рязко нараства през разглеждания период, като обемът му се увеличава значително с 596 %, а пазарният дял - с 366 %. Поради това се потвърждава, че обемът на вноса и пазарният дял на разглеждания продукт рязко се увеличават през разглеждания период. Явно е, че увеличаването на дъмпинговия внос и загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза се случват по едно и също време. При разследването бе установено също така, че през РП дъмпинговият внос подбива цените на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 89 по-горе.
(132)
При разследването бе показано, че през разглеждания период цените на дъмпинговия внос намаляват с 27,2 %, което увеличава маржовете на подбиване на цените. В контекста на този извънредно висок ценови натиск промишлеността на Съюза полага значителни усилия да намали производствените си разходи. Въпреки тези усилия изключително ниските цени на вноса от Китай принуждават промишлеността на Съюза да намали още повече продажните си цени, при които започва да работи на загуба. Така през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза отбелязва рязък спад, а през РП отбелязва загуби.
(133)
Въз основа на изложеното по-горе се стига до временното заключение, че наличието на дъмпингов внос и рязкото увеличаване на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, имат решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(134)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се променя по следния начин:
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (m2)
700
886
1 287
1 023
Индекс
100
127
184
146
Пазарен дял
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Индекс
100
86
101
98
Средна цена EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Индекс
100
96
91
80
Източник: Glass for Europe и жалбата
(135)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави се увеличава с 46 % аналогично на увеличението на потреблението на Съюза. Пазарният дял на този внос леко намалява през РП спрямо 2011 г. (3,5 %), но като цяло остава стабилен през разглеждания период. Турция е вторият по големина износител след КНР, а след тях се нарежда Индия.
(136)
От наличната информация по отношение на вноса от всички трети държави е видно, че средната цена на този вноса е по-висока от средната цена на вноса от КНР. Това важи и за единичната цена за всеки вид на разглеждания продукт. От друга страна средната цена на вноса от трети държави е съизмерима със средната цена на промишлеността на Съюза или е по-висока от нея.
(137)
Въз основа на това и по-специално предвид обема на вноса и пазарните дялове от трети държави, както и равнищата на цените им, може да се направи временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(138)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се променя по следния начин:
Таблица 12
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стойност на продажбите за износ (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Индекс
100
103
142
36
Обем на продажбите за износ (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Индекс
100
117
185
52
Средна цена (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Индекс
100
87
77
70
Източник: отговори на въпросниците на производителите от Съюза.
(139)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза се увеличават в периода 2009 - 2011 г., но през РП рязко спадат със 74 % в стойностно изражение и със 71,9 % в обемно изражение. Въз основа на отговорите на включените в извадката китайски износители това най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада).
(140)
Продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 % в обемно изражение от общите им продажби през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. Съотношението продължава да намалява, като достига 5 % през 2012 г., когато производителите от Съюза започват да се конкурират с китайския износ на ниски цени за основни пазари на трети държави. Следователно предвид факта че пазарът на Съюза е основният пазар за промишлеността на Съюза и поради това че слънцезащитното стъкло е относително тежък и чуплив продукт, което означава, че за транспортирането му на големи разстояния са необходими допълнителни разходи (поради счупвания и корозия), на настоящия етап не може да се направи заключението, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза нарушават причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна на потреблението
(141)
Както е посочено по-горе, в периода от 2009 до РП потреблението на Съюза се увеличава с 49 %. Най-високата стойност се отбелязва през 2011 г., когато увеличението е 81 % спрямо 2009 г. Промишлеността на Съюза обаче не успява да се възползва от това увеличение на потреблението. Пазарният ѝ дял намалява непрекъснато през разглеждания период, като през РП достига намаление от 25 % спрямо 2009 г. (- 14,1 % спрямо 2011 г.). За разлика от промишлеността на Съюза пазарният дял на Китай се увеличава рязко, дори когато потреблението намалява в периода от 2011 г. до РП, като постига увеличение от 64,8 % за този период и общо увеличение от 366 % за целия период. През разглеждания период китайският внос отбелязва огромно увеличение от 596 %.
(142)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, неговата промяна е от такова естество, че подсилва причинно-следствената връзка между увеличаващия се дъмпингов внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда, и само по себе си не е причина за нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза. Освен това дори през РП, когато потреблението намалява, китайският дъмпингов внос успява да увеличи още повече своя пазарен дял за сметка на промишлеността на Съюза. Поради това може да се направи временното заключение, че намалението на потреблението през РП не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(143)
Съгласно информацията, с която Комисията разполага, около 80 - 85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули), а около 15 - 20 % от продажбите са за производители на слънчеви плоски термични колектори за генериране на гореща вода. Следователно наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло. Потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през посочения период, т.е. 2009 - 2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо нивото от 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (5). Освен това бе установено, че макар търсенето на модули в Съюза първоначално да се създава от преференциалните цени (ПЦ), не е възможно да се направи заключението, че съкращенията в ПЦ (в края на 2011 г. и началото на 2012 г.) са нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата (6). Това се дължи на факта, че търсенето на слънчеви модули остава относително високо през същия период 2009 - 2012 г.
(144)
Вследствие на това потреблението на слънчеви модули, а от там и търсенето на слънцезащитно стъкло остават на високо ниво през разглеждания период. Лекото намаление на това търсене през 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.5. Заключение
(145)
При разследването бе установена причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Бяха анализирани други евентуални причини за вредата, като например вноса от други трети държави, потреблението и положението на пазара на някои от приложенията на слънцезащитното стъкло, като например слънчевите модули, и за никой от тези фактори, разгледани индивидуално и кумулативно, не беше сметнато да е от такова естество, че да прекъсва установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(146)
Въз основа на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатата държава е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за дъмпинг, причиняващ вреда, са налице убедителни основания да се заключи, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите, доставчиците на суровини и ползвателите на разглеждания продукт.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(148)
През РП промишлеността на Съюза е пряк работодател на около 860 души, заети в производството и продажбата на сходния продукт. При разследването беше установено, че през разследвания период промишлеността на Съюза понася съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Някои производители от Съюза са принудени да закрият производствените си съоръжения, а други са изправени пред неплатежоспособност. Ако не бъдат наложени мерки, изглежда много вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(149)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за лоялна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да формира цените на сходния продукт така, че да отразяват производствените цени, подобрявайки по този своята рентабилност. Може да се очаква също така налагането на мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху цялостното ѝ финансово състояние. Освен това промишлеността на Съюза би следвало да получи по-добър достъп до капитал и да продължи да инвестира в научноизследователска и развойна дейност и иновации на пазара на слънцезащитно стъкло. На последно място се отбелязва, че има вероятност производителите от Съюза, които са били принудени да прекратят производството си вследствие на натиска на китайския дъмпингов внос, може да възобновят своята стопанска дейност. Като цяло при този сценарий ще бъдат гарантирани не само съществуващите работни места, но е много вероятно да настъпи и по-нататъшно разрастване на производството и повишаване на заетостта.
(150)
В случай че мерките не бъдат наложени, се очакват нови загуби на пазарен дял с допълнително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Това положение не би могло да се запази в краткосрочен до средносрочен план. Вследствие на това освен големия брой вече напуснали пазара производители от Съюза и други производители могат да бъдат изправени пред неплатежоспособност, което в краткосрочен до средносрочен план вероятно би довело до изчезването на промишлеността на Съюза със съответното значително отражение върху съществуващите работни места.
(151)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(152)
Основната стопанска дейност на двамата съдействащи вносители е търговия с разглеждания продукт. И двамата вносители бяха диверсифицирали своите източници за доставка на разглеждания продукт, т.е. те го доставяха не само от КНР, но и от Съюза и от трети държави.
(153)
Беше изразено твърдението, че налагането на мерки по отношение на разглеждания продукт ще окаже неблагоприятно въздействие върху стопанската дейност на вносителите. На първо място се отбелязва, че налагането на мита не би следвало да доведе до премахване на целия внос от КНР. На второ място, въпреки че може да се очаква налагането на мерки да има неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на онези вносители, които внасят продукция единствено от КНР, предвид възможността за доставки от трети държави от вносителите може да се очаква при необходимост да бъдат гъвкави и да преориентират източниците си на доставка.
(154)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки на предложеното равнище би могло да има известно неблагоприятно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт, но че неговото въздействие се смекчава от факта, че вносителите и търговците могат да използват други източници на доставки както от трети държави, така и от промишлеността на Съюза, която е в състояние да увеличи производството си, като при всички случаи въздействието на мерките не би надхвърлило мащаба на благоприятното въздействие върху другите заинтересовани страни.
6.3. Интерес на доставчиците на суровини
(155)
Нито един доставчик на суровини не съдейства при разследването. Поради липсата на данни от такива доставчици няма основание да се смята, че налагането на мерки би било в противоречие с интересите на тези страни.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Всички отзовали се ползватели са производители на слънчеви модули и/или на термични колектори. Трима от ползватели изразиха силна подкрепа за налагането на антидъмпингови мита, като изтъкнаха, че промишлеността на Съюза произвежда слънцезащитно стъкло с по-добро качество, което не винаги може да бъде доставено от китайските дружества. За разлика от тези ползватели, трима други ползватели се противопоставиха на налагането на антидъмпингови мерки. Според тези ползватели налагането на антидъмпингови мита би оказало неблагоприятно въздействие върху тяхната стопанска дейност. Те очакват да не са в състояние да прехвърлят увеличението на цените към крайните потребители предвид тежкото положение на промишлеността за слънчеви модули.
(157)
Съгласно предоставената от ползвателите информация слънцезащитното стъкло представлява едва около 6 - 8 % от общите разходи за слънчевите модули. Поради това слънцезащитното стъкло представлява само ограничена част от разходите и от крайната стойност на фотоволтаичните модули. Освен това може да се изчисли, че ако се наложат антидъмпингови мита върху внасяното от КНР слънцезащитно стъкло, въздействието върху общите разходи за слънчевите модули би трябвало да е по-малка от 1 %. Това се дължи главно на факта, че съдействащите ползватели купуват значителни количества слънцезащитно стъкло от производители от Съюза. Следователно въпреки че евентуалното налагане на антидъмпингови мита най-вероятно ще увеличи леко цените на влаганите материали за слънчеви модули, то не би следвало да окаже значително неблагоприятно въздействие върху разходите и крайните цени на слънчевите модули на промишлеността на Съюза.
(158)
Освен това някои от ползвателите вече имат други източници на доставка, като например Турция и Индия, и не биха били повлияни неблагоприятно от налагането на антидъмпингови мита. Другите ползватели също могат да преминат към други източници на доставка - или от трети държави, или от промишлеността на Съюза.
(159)
Предвид изложеното по-горе представените от някои от ползвателите аргументи срещу налагането на мерки временно се отхвърлят.
6.5. Съображения, свързани с конкуренцията
(160)
Един от вносителите заяви, че след като някои от производителите от Съюза участват в световен картел за плоско стъкло (слънцезащитното стъкло е един от видовете му) и през 2007 г. са били санкционирани от Европейската комисия, те използват антидъмпинговата процедура като средство да си възстановят понесените загуби, свързани със санкции за картела, и загубения пазарен дял в Съюза. Освен това ако достъпът до пазара на Съюза бъде ограничен посредством антидъмпингови мита, производителите от Съюза ще бъдат по-силно мотивирани да участват в картел или други форми на антиконкурентно поведение по отношение на продукти с малки възможности за икономии от мащаба в Съюза, като например продуктите за домашно обзавеждане.
(161)
Тези твърдения временно се отхвърлят. На първо място се отбелязва, че картелът прекратява дейността си най-късно през 2007 г. Поради това резултатите от дейността на картела в миналото не оказват никакво въздействие върху промишлеността на Общността през разглеждания период. На второ място - картелът не засяга никой от включените в извадката производители от Съюза и повечето настоящи производители от Съюза с най-голям обем на продажбите. На трето място - не се очаква евентуалното налагане на антидъмпингови мита да окаже каквото и да е въздействие върху конкурентното поведение на промишлеността на Съюза, тъй като от една страна то няма да промени структурата на пазара на Съюза, а от друга страна дружествата имат общо задължение да спазват приложимите правила на Съюза и национални правила за конкуренцията, независимо от това дали са наложени мита.
(162)
Един от вносителите изтъкна също така, че налагането на мита би оказало неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза за противоотражателно покритие на слънцезащитното стъкло. Твърди се, че производителите от Съюза разполагат с господстващо положение на този пазар, който вносителят определя като свързан пазар, и налагането на мерки би укрепило тяхното положение в ущърб на конкурентните доставчици на противоотражателно покритие. Освен това бе заявено, че вносителите се сблъскват с трудности по отношение на получаването поръчки от производителите от Съюза или осигуряването на навременни доставки по тези поръчки на разумни цени.
(163)
На първо място се отбелязва, че пазарът на противоотражателно покритие попада в обхвата на разследването, а не се разглежда като свързан пазар. При разследването беше показано, че производителите от Съюза действително продължават да бъдат конкурентоспособни на тази пазарна ниша въпреки относително по-високите им цени благодарение на явно по-ниското качество на внасяното от КНР слънцезащитно стъкло с покритие. Не бяха представени доказателства обаче, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да посрещне евентуално увеличеното търсене на слънцезащитно стъкло с противоотражателно покритие. Вследствие на това твърдението се отхвърля на настоящия етап. Що се отнася до твърденията, че производителите от Съюза са отказвали предоставянето на поръчки или извършването на навременна доставка на разумни цени, се отбелязва, че всеки производител има пълното право да определя своята търговска стратегия, доколкото съответният производител или съответните производители не се ползва(т) от еднолично или съвместно господстващо положение на съответния пазар. На пазара на Съюза е налице достатъчна степен на конкуренция, за да са възможни смяната и/или диверсифицирането на доставчиците. Поради това твърдението временно се отхвърля.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
Предвид изложеното по-горе бе направено временното заключение, че въз основа на оценката на различните интереси, взети като цяло, включително интересите на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите, не са налице убедителни основания против налагането на временни мерки върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(165)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(166)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволи на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне печалба преди данъчното облагане за продажбите на сходния продукт в Съюза, която е нормално да бъде постигната в сектора от промишленост от същия вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Марж на печалбата в размер на 8,3 % от оборота се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза можеше да очаква да реализира при липса на вредоносен дъмпинг. Този марж на печалбата се основава на средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е все още малък и поради това не може да е нарушил нормалните условия на конкуренция.
(168)
На тази основа бе изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на споменатия по-горе марж на печалбата от 8,3 % към производствените цени на включените в извадката производители от Съюза през РП.
(169)
След това необходимото увеличение на цената бе определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката съдействащи производители износители в КНР, установена с цел изчисляването на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. После всяка разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от среднопретеглената стойност на вноса на база CIF.
7.2. Временни мерки
(170)
Предвид изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на антидъмпинговото мито са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Ставките на временното антидъмпингово мито, изразени спрямо цената CIF на границата на Съюза без платено мито, съответно са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Други съдействащи дружества
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Всички останали дружества
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за посочените в настоящия регламент дружества са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установената по време на настоящото разследване ситуация по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага със ставката на митото, приложимо за „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 по-горе), тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за всички „други съдействащи дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката съдействащи дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално определено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 по-горе).
(173)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
7.3. Заключителни разпоредби
(174)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в известието за започване срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80 (код по ТАРИК 7007198010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Други съдействащи дружества, посочени в приложение I
38,4 %
Всички останали дружества
42,1 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички останали дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2013 година.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1205/2013 AL COMISIEI
din 26 noiembrie 2013
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 28 februarie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Ancheta a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 15 ianuarie 2013 de EU ProSun Glass (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de sticlă solară a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
(3)
În urma publicării avizului de deschidere, Comisia a fost informată că produsul a fost definit în mod incorect la punctul 2 din avizul de deschidere. În consecință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), s-a publicat o rectificare la avizul de deschidere, în care mica eroare a fost corectată.
(4)
La 27 aprilie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4), Comisia a anunțat inițierea unei proceduri antisubvenții paralele cu privire la importurile de sticlă solară originare din RPC în Uniune și a început o anchetă separată.
1.2. Înregistrarea
(5)
A fost primită împreună cu plângerea o cerere de înregistrare a importurilor de sticlă solară din țara în cauză, dar ulterior aceasta a fost retrasă, la 2 octombrie 2013.
1.3. Părțile în cauză
(6)
Comisia i-a informat în mod oficial pe reclamant, pe alți producători cunoscuți din Uniune, pe producătorii-exportatori din RPC cunoscuți, pe importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea anchetei. Tuturor părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia i-a informat pe producătorii din potențialele țări analoge cu privire la deschiderea procedurii și i-a invitat să participe.
1.3.1. Eșantionarea
(a) Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
Ancheta a arătat că industria din Uniune cuprinde în prezent șapte producători activi, printre care două IMM-uri. În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion a fost alcătuit din patru producători din Uniune cunoscuți Comisiei anterior deschiderii anchetei ca fiind producători de sticlă solară. Comisia a selectat eșantionul pe baza celui mai mare volum de vânzări reprezentativ al produsului similar și pe baza localizării geografice în perioada 1 ianuarie 2012 -- 31 decembrie 2012. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau peste 50 % din producția totală a Uniunii. Comisia a informat părțile interesate în legătură cu eșantionul de producători din Uniune propus, prin intermediul unei note adăugate la dosarul destinat consultării de către părțile interesate. De asemenea, Comisia a transmis o scrisoare producătorilor din Uniune, prin care i-a informat cu privire la eșantionul propus. Părțile interesate au fost, de asemenea, invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu.
(8)
De asemenea, un IMM și-a manifestat interesul de a face parte din eșantion. Comisia a decis să-l includă în eșantion împreună cu încă o societate, având în vedere cotele mai ridicate ale volumului de vânzări ale acesteia din urmă și să elimine din eșantion societatea cu volumul de vânzări cel mai mic. Nu s-au primit alte comentarii cu privire la eșantionul selectat în mod provizoriu. Prin urmare, Comisia a adăugat două societăți în eșantionul propus inițial și a eliminat o altă societate.
(9)
În cele din urmă, după vizitele de verificare, Comisia a decis să elimine una din cele cinci societăți incluse în eșantion, întrucât această societate a fost considerată nereprezentativă pentru industria din Uniune. Mai exact, aceasta era în faza de început a activității (ceea ce nu este cazul pentru industria din Uniune în ansamblul său), iar evoluția rentabilității sale nu ar fi oferit o imagine reală a situației industriei din Uniune.
(10)
Prin urmare, în cele din urmă, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru producători din Uniune. Eșantionul final reprezintă 79 % din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii. Așadar, se consideră că eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.
(11)
Trei din șapte producători din Uniune au solicitat, în baza dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca informațiile privind identitatea lor să rămână confidențiale. Aceștia au susținut că dezvăluirea identității lor ar putea aduce grave prejudicii activității pe care o desfășoară. Cererea lor a fost examinată și s-a constatat a fi justificată. În plus, având în vedere numărul limitat de producători din Uniune, s-a luat hotărârea să nu se dezvăluie nici măcar numele producătorilor din Uniune care nu au solicitat anonimatul, deoarece acest lucru ar putea conduce accidental la divulgarea identității celorlalți. Identitatea societății Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) este, cu toate acestea, deja cunoscută, deoarece aceasta a declarat public că este unul dintre reclamanți.
(b) Alcătuirea eșantionului de importatori neafiliați
(12)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost rugați să se declare și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere.
(13)
Patru importatori neafiliați au răspuns la formularul de eșantionare anexat la avizul de deschidere, în timp ce doar doi importatori au transmis răspunsul la chestionarul specific. Ținând cont de numărul limitat de importatori cooperanți, s-a considerat că nu este necesară eșantionarea.
(c) Alcătuirea eșantionului de producători-exportatori
(14)
Ținând seama de numărul mare de producători-exportatori, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la eșantionare în vederea stabilirii dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă ar fi necesar să se apeleze la eșantionare și, dacă da, să selecteze un eșantion, producătorii-exportatori au fost invitați să se declare Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, pentru perioada 1 ianuarie 2012-31 decembrie 2012.
(15)
Doisprezece producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China, reprezentând peste 95 % din totalul exporturilor din China către Uniune în decursul acestei perioade, au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.
(16)
Pe baza informațiilor primite și în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion provizoriu de cinci producători-exportatori pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de sticlă solară în Uniune, care ar putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil.
(17)
Toate părțile în cauză, precum și autoritățile din RPC, au fost informate cu privire la eșantionul propus și au fost invitate să prezinte observații. În urma analizării observațiilor primite, Comisia a decis să mențină eșantionul propus alcătuit din cinci societăți și toate părțile interesate au fost informate în consecință cu privire la eșantionul final selectat.
(18)
Ulterior, ancheta a arătat că doi producători-exportatori incluși în eșantion au supraevaluat vânzările la export către Uniune și, prin urmare, fuseseră incluși în eșantion din motive nejustificate. Prin urmare, ambele societăți au fost excluse din eșantion, după ce li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații. În urma unei analize corespunzătoare a observațiilor prezentate de societăți, Comisia a concluzionat că acestea nu au furnizat cifrele eronate în mod intenționat și a decis că acestea ar trebui să fie considerate în continuare părți cooperante în sensul articolului 18 din regulamentul de bază.
(19)
În urma acestor excluderi, s-a analizat posibilitatea adăugării altor producători-exportatori în eșantion. Având în vedere însă că cele două excluderi au avut loc într-un stadiu avansat al anchetei, această posibilitate nu a fost considerată fezabilă, deoarece putea pune în pericol finalizarea anchetei în termenele legale.
(20)
Eșantionul revizuit de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori de sticlă solară este, prin urmare, următorul:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd. și societățile afiliate („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi”) și comerciantul său afiliat;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. și societățile afiliate („Grupul Hehe”).
(21)
Comisia a corectat volumul total al vânzărilor de produs în cauză din RPC după ce a fost informată cu privire la supraestimarea vânzărilor la export ale celor doi producători-exportatori [a se vedea considerentul (18) de mai sus]. Potrivit informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, eșantionul final reprezintă 50 % din volumul total al exporturilor în Uniune de produs în cauză în cursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2012 - 31 decembrie 2012. Acesta este, prin urmare, considerat a fi reprezentativ în ceea ce privește volumele exporturilor către Uniune de sticlă solară originară din RPC.
(d) Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare
(22)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori chinezi care au solicitat acest lucru, precum și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați și asociațiilor acestora, precum și altor utilizatori care s-au declarat în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(23)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a patru producători-exportatori din China, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și din partea a doi importatori neafiliați din Uniune și a 12 utilizatori.
(24)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor societăți sau grupuri de societăți.
(a)
Producători din Uniune
-
GMB/IF și alte societăți care fac obiectul tratamentului confidențial.
(b)
Importatori
-
Vetrad NV, Țările de Jos
(c)
Utilizatori
-
Sunerg Solar SRL, Italia
(d)
Producători-exportatori din RPC
-
Societăți incluse în eșantion:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd și Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Grupul Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. și Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Grupul Hehe”).
-
Societate care face obiectul examinării individuale:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(e)
Producător din țara analogă
-
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC în cazul în care nu li se aplică tratamentul de economie de piață definit la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, s-a efectuat o vizită de verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Turcia, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turcia
1.3.2. Perioada de anchetă și perioada examinată
(25)
Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada începând din 1 ianuarie 2009 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(26)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este sticla solară, și anume sticla sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150k (măsurată conform EN 12150) și o rezistența mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3) (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(27)
Produsul în cauză se încadrează în prezent la codul NC ex 7007 19 80.
(28)
Sticla solară este una din componentele folosite la fabricarea modulelor fotovoltaice din siliciu cristalin și a modulelor fotovoltaice cu strat subțire care produc energie electrică, precum și la fabricarea colectoarelor termice plate folosite pentru producerea apei calde.
2.2. Produsul similar
(29)
Ancheta a arătat că produsul în cauză și produsul realizat și vândut pe piața internă din RPC, produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune și produsul fabricat și vândut pe piața internă din Turcia, care a servit drept țară analogă, au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, cu titlu provizoriu, a fi „produse similare” în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului
(30)
Un importator a solicitat excluderea din sfera anchetei a sticlei pentru horticultură folosită pentru construirea serelor, susținând că, pentru sere, se folosește sticlă de dimensiuni foarte diferite, în timp ce sticla solară se produce numai la anumite dimensiuni standard. În plus, importatorul a furnizat un certificat care atestă că o parte din importurile sale au ca obiect sticla cu conținut de fier mai mare de 300 ppm. Prin urmare, în mod evident, partea corespunzătoare sticlei pentru horticultură importate nu intră în sfera prezentei anchete.
(31)
Un alt importator a susținut că sticla pentru mobilier pe care o importă (utilizată pentru rafturi de sticlă, panouri, blaturi pentru mese, panouri de uși glisante, alte plăci și blaturi etc.) are caracteristici identice sau foarte asemănătoare caracteristicilor tehnice ale sticlei solare, dar a solicitat excluderea acesteia din sfera anchetei, deoarece are o utilizare finală diferită. Cu toate acestea, pe baza probelor prezentate, se pare că cea mai mare parte a sticlei importate nu ar avea toate caracteristicile tehnice ale sticlei solare, astfel cum se descrie în considerentul 26 de mai sus. În special, șase tipuri de sticlă importată au conținut de fier mult mai mare de 300 ppm, în timp ce un singur tip de sticlă importată are conținut de fier mai mic de 300 ppm, însă factorul de transmisie a luminii solare este semnificativ mai mic decât minimul de 88 % necesar pentru a fi definită ca sticlă solară. Importatorul a afirmat că, deși aceste tipuri de sticlă nu îndeplinesc una dintre caracteristicile tehnice ale sticlei solare descrise la considerentul (26) de mai sus, ele sunt conforme cu clasificarea primară a sticlei solare, și anume „sticlă sodocalcică plană temperată”. Opinia preliminară a Comisiei este că numai acele tipuri de sticlă care îndeplinesc toate caracteristicile tehnice de sticlă solară trebuie să facă obiectul anchetei. În consecință, se concluzionează provizoriu că tipurile de sticlă menționate mai sus și importate de către importatorul respectiv nu intră în domeniul de investigare al anchetei.
(32)
Cu toate acestea, orice tipuri de sticlă pentru horticultură și pentru mobilier care pot avea caracteristici tehnice similare sticlei solare rămân, în această etapă, în sfera produsului în cauză, deoarece acestea pot fi utilizate drept sticlă solară.
(33)
Importatorul a afirmat, de asemenea, că sticla flotată (sticlă turnată pe baie de metal topit) ar trebui să fie exclusă din domeniul de aplicare al produsului, deoarece are un proces de producție diferit de cel al sticlei laminate în plăci, care este percepută de către importator ca singurul tip de sticlă solară. În plus, deoarece se presupune că produsele pentru amenajări interioare din sticlă flotată nu pot reprezenta un substitut pentru produsele din sticlă solară, s-a susținut că sticla flotată nu ar trebui să fie considerată produs similar și ar trebui să fie exclusă din sfera de aplicare al anchetei. Opinia preliminară a Comisiei este că sticla flotată nu poate fi exclusă din sfera de aplicare a anchetei, deoarece îndeplinește toate caracteristicile tehnice cuprinse la considerentul (26) de mai sus. În plus, ancheta a arătat că sticla flotată poate fi, în mod clar, utilizată ca sticlă solară și este produsă atât de industria din Uniune, cât și de exportatorii chinezi. În consecință, se concluzionează provizoriu că sticla flotată trebuie să rămână în sfera de aplicare a anchetei.
3. DUMPINGUL
3.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază în cazul producătorilor exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(35)
Pe scurt și numai cu valoare indicativă, aceste criterii sunt descrise în continuare:
(1)
deciziile economice se adoptă ca răspuns la condițiile pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
(2)
întreprinderile dispun de un set clar de documente contabile de bază care fac obiectul unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
(3)
nu există denaturări semnificative provenind de la precedentul sistem de economie planificată;
(4)
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea și
(5)
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(36)
Zece societăți cooperante au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere de aplicare a TEP în termenele stabilite. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (d) din regulamentul de bază, a fost efectuată o verificare a TEP la societățile care au fost incluse în eșantion, precum și la societatea care beneficiază de examinare individuală (a se vedea considerentul 48 de mai jos).
(37)
Rezultatul este că, în ceea ce privește următoarele patru societăți sau grupuri de societăți, s-a stabilit statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.
-
Societăți incluse în eșantion:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („Grupul Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd și Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Grupul Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd. și Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Grupul Hehe”).
-
Societate care face obiectul examinării individuale:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(38)
Comisia a adunat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile furnizate în cererile de aplicare a TEP la sediile întreprinderilor în cauză.
(39)
În cazul părților afiliate, Comisia examinează dacă grupul de societăți afiliate, în ansamblu, îndeplinește condițiile pentru aplicarea TEP. Prin urmare, în cazul în care o filială sau orice altă societate afiliată solicitantului din RPC este implicată, direct sau indirect, în producția sau vânzarea produsului în cauză, examinarea TEP se efectuează cu privire la fiecare societate în parte, precum și la grupul de societăți ca întreg.
(40)
În consecință, s-au verificat cererile de aplicare a TEP depuse de patru producători-exportatori (grupuri de societăți), compuși din unsprezece persoane juridice.
(41)
Verificarea a stabilit că niciunul dintre cei patru producători-exportatori (grupuri de societăți) care solicită aplicarea TEP nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(42)
Mai precis, trei producători-exportatori nu au reușit să demonstreze, nici individual, nici ca grup, că au avut un singur set clar de documente contabile care au făcut obiectul unei audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și, prin urmare, nu au îndeplinit criteriul 2 de aplicare a TEP.
(43)
În plus, cei patru producători-exportatori nu au reușit să demonstreze, nici individual, nici ca grup, că nu au fost supuși la denaturări semnificative provenind de la fostul sistem de economie planificată. În consecință, aceste societăți sau grupuri de societăți nu au îndeplinit criteriul 3 de aplicare a TEP. Mai exact, toți cei patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale.
(44)
În plus, unul dintre acești producători-exportatori nu a îndeplinit nici criteriul 3, având în vedere că mai multe societăți din cadrul grupului, în pofida situației financiare precare, au obținut o finanțare semnificativă în cursul perioadei de anchetă (și anterior acesteia), la tarife/rate ale împrumuturilor? care, în condițiile care predomină în mod normal într-o economie de piață, ar fi rezervate societăților cu o bună situație financiară. De asemenea, un alt grup de producători-exportatori nu a îndeplinit criteriul 3, având în vedere că societățile din cadrul grupului au achiziționat gaze naturale la tarife reduse de la un furnizor de stat.
(45)
Comisia a comunicat rezultatele anchetei cu privire la aplicarea TEP societăților în cauză, autorităților din RPC și reclamantului, lansându-le invitația să prezinte observații.
(46)
Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei. După consultarea statelor membre în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c), tuturor solicitanților li s-a comunicat individual și oficial, la 13 septembrie 2013, decizia finală a Comisiei cu privire la cererea lor de aplicare a TEP.
(47)
În consecință, niciunul dintre cei patru producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori cooperanți din RPC care au solicitat aplicarea TEP nu a putut demonstra că îndeplinește toate criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererile lor de aplicare a TEP au fost respinse.
3.2. Examinarea individuală
(48)
Unul dintre cei doi producători-exportatori care au fost incluși inițial în eșantion, dar excluși ulterior (a se vedea considerentul 18), a solicitat examinarea individuală, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, în cazul în care nu ar fi inclus în eșantion. În urma excluderii sale din eșantion și având în vedere faptul că o vizită de verificare în vederea aplicării TEP a avut deja loc (a se vedea considerentul 37 de mai sus), s-a considerat că efectuarea unei examinări individuale („EI”) a acestei societăți nu ar fi un efort nejustificat. Niciun alt producător-exportator care nu a fost inclus în eșantion nu a solicitat EI.
3.3. Valoarea normală
3.3.1. Alegerea țării analoge
(49)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia a prevăzut în avizul de deschidere că valoarea normală ar trebui să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață sau, în cazul în care nu se găsește o țară terță cu economie de piață, valoarea normală ar trebui să fie stabilită pe baza prețurilor din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Înainte de a recurge la prețurile Uniunii, Comisia ar urma să investigheze toate posibilitățile pentru selectarea unei țări analoge adecvate.
(50)
Părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire la alegerea unei țări analoge și cu privire la utilizarea prețurilor din UE.
(51)
S-au primit observații din partea China Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Art-Crafts („Camera de comerț chineză pentru importul și exportul produselor din industria ușoară și de artizanat” - „CCCLA”), de la un importator neafiliat, precum și de la doi producători-exportatori chinezi, toți contestând utilizarea prețurilor Uniunii pentru stabilirea valorii normale. Turcia și India au fost prezentate drept țări analoge adecvate.
(52)
Între timp, în vederea investigării tuturor posibilităților pentru selectarea unei țări analoge adecvate, serviciile Comisiei au identificat unsprezece țări terțe cu economie de piață cu o posibilă producție de sticlă solară și, pe baza informațiilor disponibile în mod public, a invitat 24 de societăți din aceste țări să coopereze cu Comisia. Aceste țări au fost: Australia, India, Indonezia, Japonia, Arabia Saudită, Africa de Sud, Coreea de Sud, Taiwan, Thailanda, Turcia și Statele Unite ale Americii.
(53)
Pe baza informațiilor puse la dispoziția Comisiei, în afară de RPC și Uniune, numai India și Turcia produc produsul similar. În vederea evaluării corespunzătoare a caracterului adecvat al Turciei și al Indiei de țări analoge, Comisia a analizat informațiile privind produsul similar și, mai precis, numărul de producători, dimensiunea pieței interne, nivelul importurilor și importanța barierelor comerciale și necomerciale în ambele țări. Cu toate acestea, doar o societate din Turcia s-a declarat și și-a exprimat disponibilitatea de a coopera cu Comisia, în pofida numeroaselor încercări ale Comisiei de a obține și cooperarea unor producători din India.
(54)
Turcia este o țară terță cu economie de piață. Taxele la import aplicabile produsului similar reprezintă 3 % din tariful CNF (clauza națiunii celei mai favorizate). Datorită uniunii vamale dintre Turcia și UE, taxele la import aplicabile bilateral sunt de 0 %. Aparent, nu există alte taxe sau alte bariere necomerciale semnificative cu privire la produsul similar.
(55)
Potrivit producătorului turc care și-a exprimat disponibilitatea de a coopera în cadrul anchetei, aceasta este singura societate din Turcia care produce produsul similar. Societatea are o producție semnificativă și efectuează atât exporturi, cât și vânzări pe piața internă de produs similar, cantitatea exporturilor fiind mai mare decât cantitatea vândută pe piața internă.
(56)
În pofida lipsei barierelor comerciale și necomerciale, în perioada de anchetă, nu a existat practic niciun import de sticlă solară pe piața turcă. În același timp, ancheta Comisiei a confirmat că producătorul din țara analogă a înregistrat un profit rezonabil și nu unul excesiv în perioada de anchetă.
(57)
Având în vedere cele de mai sus și luând în considerare toate informațiile disponibile în acest stadiu al procedurii, Turcia a fost aleasă, cu titlu provizoriu, drept țară analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.3.2. Valoarea normală
(58)
Având în vedere faptul că toate cererile de aplicare a TEP au fost respinse, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori din China a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(59)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în Turcia către clienți independenți au fost reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant din Turcia pe piața internă din Turcia sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.
(60)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție al producătorului turc în cursul perioadei de anchetă.
(61)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă din produsul în cauză s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(62)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile din acel tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(63)
În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită utilizând costul de fabricație al producătorului turc plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul aferent tipurilor de produse ale producătorului turc care sunt profitabile.
(64)
Din cauza lipsei unei tehnologii de acoperire pentru sticla solară produsă în Turcia în perioada de anchetă și având în vedere că sticla solară provenind din Turcia nu a fost produsă prin turnare pe baie de metal topit, nu au existat vânzări de mai multe tipuri de produse pe piața internă din Turcia. Prin urmare, pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în Turcia în timpul PA, dar au fost exportate din RPC în Uniune, valoarea normală a trebuit să fie construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costurilor de producție ale producătorului analog turc plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile generale și cheltuielile administrative („VG&A”) suportate și o marjă de profit. Costul acoperirii și costul procesului de producție prin turnare pe baie de metal topit s-au bazat pe datele furnizate de industria din Uniune.
3.4. Prețurile de export
(65)
Prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau exigibile pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.5. Comparație
(66)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului analog sau cu valoarea normală construită, după caz.
(67)
Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.
(68)
Pe această bază, s-au operat ajustări pentru costurile de transport, de navlu și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și cheltuielile conexe, taxele și comisioanele la export, în cazul în care s-a demonstrat că aceste costuri au un impact asupra comparabilității prețurilor.
3.6. Marja de dumping
(69)
Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată construită pentru fiecare tip de produs similar în Turcia a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul de produs corespondent, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(70)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion și pentru cei care au făcut obiectul unei EI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată construită pentru fiecare tip de produs similar din Turcia, cu prețul mediu ponderat practicat de fiecare societate la export pentru tipul corespondent de produs în cauză, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(71)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost stabilită pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.
(72)
În ceea ce-i privește pe toți ceilalți producători-exportatori din RPC, marjele de dumping au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare în RPC. Nivelul de cooperare este procentul reprezentat de volumul exporturilor realizate de producătorii-exportatori cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune raportat în plângere (a se vedea considerentul 15 de mai sus).
(73)
Nivelul de cooperare se consideră ridicat, având în vedere că importurile realizate de producătorii-exportatori cooperanți constituie peste 80 % din volumul total de exporturi către Uniune în cursul PA. Pe această bază, marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC a fost stabilită la un nivel corespunzător celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion.
(74)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Denumirea societății
Marja de dumping provizorie
Societăți incluse în eșantion:
Grupul Flat Glass
86,2 %
Grupul Hehe
75,3 %
Grupul Xinyi
74,0 %
Societate cu marjă individuală de dumping
Henan Yuhua
31,9 %
Societăți cooperante neincluse în eșantion, pentru care se va aplica o medie a eșantionului
79,8 %
Toate celelalte societăți
86,2 %
4. PREJUDICIUL
4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(75)
Produsul similar a fost fabricat de opt producători din Uniune în cursul PA. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(76)
Toate informațiile disponibile cu privire la industria din Uniune, inclusiv informațiile furnizate de reclamant, datele macroeconomice furnizate de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe) și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru PA. Întrucât sticla solară este importată în Uniune în cadrul unei poziții tarifare care acoperă și alte produse (7007 19 80 - Altele - Sticlă securit formată din foi lipite), care nu fac obiectul prezentei anchete, nu s-au putut utiliza statisticile Eurostat pentru a se constata volumul și valoarea importurilor. Volumul și valoarea importurilor s-au bazat pe datele furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune. Atunci când a fost posibil, datele primite au fost verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionar. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată la circa 21 734 000 m2 în cursul PA.
(77)
Conform explicațiilor de la considerentul 10 de mai sus, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând 79 % din producția totală a produsului similar în Uniune.
4.2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(78)
În cadrul anchetei, s-a constatat că producția niciunui producător din Uniune inclus în eșantion nu a fost destinată utilizării captive.
(79)
În consecință, în sensul prezentei anchete, nu este nevoie să se realizeze o analiză distinctă a vânzărilor captive.
4.3. Consumul la nivelul Uniunii
(80)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor totale ale Uniunii pe piața Uniunii, realizate de toți producătorii din Uniune, minus exporturile acestora plus importurile din RPC și importurile din alte țări terțe. După cum se explică în considerentul 76 de mai sus, stabilirea consumului la nivelul Uniunii s-a bazat pe datele furnizate de reclamant și de asociația industriei din Uniune (Glass for Europe), care au fost verificate, atunci când a fost posibil, încrucișat cu răspunsurile la chestionare primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(81)
Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
Consumul la nivelul uniunii (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Consumul total la nivelul Uniunii
19 440
28 504
35 258
29 040
Indice
100
147
181
149
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(82)
În perioada examinată, consumul total al Uniunii a crescut cu 49 % între 2009 și PA, dar a scăzut în PA comparativ cu 2011. În termeni globali, consumul de sticlă solară la nivelul Uniunii a crescut semnificativ comparativ cu nivelul său din 2009. Acest lucru se datorează în principal creșterii consumului de produse finite, în special de module solare (a se vedea considerentul 142 de mai jos).
4.4. Importurile provenite din țara în cauză
4.4.1. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(83)
Importurile care fac obiectul unui dumping în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul importurilor (1 000 m2) și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul importurilor provenind din RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Cota de piață
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indice
100
117
283
466
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(84)
Volumul importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping în Uniune a crescut considerabil în perioada examinată, și anume cu 596 %. Acest lucru a dus la creșteri semnificative ale cotelor de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune. În special, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 6,1 % la 28,7 %. În termeni globali, importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ, în ceea ce privește volumul și cota de piață, între 2009 și PA.
(85)
Ar trebui remarcat faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au depășit cu mult creșterea consumului la nivelul Uniunii de produs în cauză și de produse similare. În consecință, producătorii-exportatori au putut beneficia mai mult de creșterea consumului din Uniune, consolidându-și astfel poziția pe piață.
4.4.2. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză și subcotarea prețurilor
(86)
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețurile de import (EUR/m2)
2009
2010
2011
PA
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Sursă:
reclamantul și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor-exportatori din China
(87)
Prețul mediu de import al produsului în cauză a scăzut în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de import a scăzut cu 27,2 %, de la 6,02 EUR/m2 în 2009 la 4,38 EUR/m2 în PA.
(88)
Pentru a putea determina subcotarea prețurilor în PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs, practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion și percepute de la clienții neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente pe tip de produs pentru importurile de la producătorii chinezi cooperanți incluși în eșantion, practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate prin majorare, și anume costurile de vămuire, taxe, manipulare și încărcare. Aceste ajustări majorează prețul, în funcție de numărul de control al produsului, cu 7 până la 15 %.
(89)
Prețurile au fost comparate pentru fiecare număr de tip de produs și de produs secundar, pentru tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat conform precizărilor de la considerentul 88, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, a indicat o marjă medie ponderată de subcotare cuprinsă între 10,6 % și 26,7 % din prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion raportat la importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping.
4.5. Situația economică a industriei din Uniune
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici cu un impact asupra situației industriei din Uniune pe durata perioadei examinate.
(91)
Așa cum s-a arătat la considerentele 7 și 8 de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(92)
În scopul analizei prejudiciului, Comisia a făcut distincția între indicatori macroeconomici și microeconomici privind prejudiciul. Comisia a analizat indicatorii macroeconomici pentru perioada examinată pe baza datelor furnizate de industria din Uniune cu privire la toți producătorii din Uniune. Comisia a analizat indicatorii microeconomici pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(93)
În sensul prezentei anchete, au fost evaluați următorii indicatori macroeconomici: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.
(94)
Au fost evaluați următorii indicatori microeconomici: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
4.6. Indicatorii macroeconomici
4.6.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(95)
Totalul producției din Uniune, capacitatea de producție și gradul de utilizare a acestei capacități au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 4
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PA
Capacitatea de producție (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volumul producției (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Gradul de utilizare a capacității
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Sursă: reclamant și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(96)
Producția industriei din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate în paralel cu consumul. Producția a atins un vârf în 2011 și apoi a scăzut cu 30 % în cursul PA. În contextul unei creșteri semnificative a consumului, producătorii din Uniune și-au mărit cu 40 % capacitatea de producție în cursul perioadei examinate. În pofida nivelurilor ridicate de producție, rata de utilizare a capacității producătorilor din Uniune a scăzut cu 5 puncte procentuale, în timp ce industria din Uniune și-a mărit capacitatea de producție ca răspuns la cererea puternică, ajungând la 40 % în cursul PA.
(97)
Chiar dacă industria din Uniune și-a extins capacitatea ca răspuns la creșterea consumului, nivelurile de producție ale industriei din Uniune au crescut cu o rată mai mică decât consumul, iar gradul de utilizare a capacității, după o creștere substanțială în primii trei ani din perioada examinată, a scăzut în cursul perioadei de anchetă, ceea ce a coincis cu o creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.
4.6.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(98)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune și cota de piață a acesteia au evoluat după cum urmează în perioada examinată:
Tabelul 5
Volumul vânzărilor și cota de piață
2009
2010
2011
PA
Volumul vânzărilor (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indice
100
146
159
112
Cota de piață
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indice
100
99
87
75
Sursă: Glass for Europe și reclamantul
(99)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 12 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, în contextul unei creșteri cu 49 % a consumului la nivelul Uniunii, aceasta a dus la o scădere a cotei de piață a industriei din Uniune, de la 90,2 % în 2009 la 67,7 % în decursul PA, ceea ce înseamnă o scădere considerabilă, cu 25 %, în cursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au crescut mult mai puțin decât importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. Prin urmare, producătorii din Uniune nu au putut beneficia pe deplin de creșterea consumului și, astfel, cota lor de piață a scăzut în cursul perioadei examinate.
4.6.3. Creșterea
(100)
Creșterea industriei din Uniune se reflectă în indicatorii săi de volum, cum ar fi producția, vânzările, dar mai ales în cota sa de piață. În pofida unei creșteri a consumului în cursul perioadei analizate, cota de piață a producătorilor din Uniune nu a crescut în paralel cu consumul. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul perioadei, iar volumul importurilor a crescut. În cursul aceleiași perioade, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu 366 %. Faptul că industria din Uniune nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice.
4.6.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(101)
Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Productivitatea (1 000 m2/ENI)
31
37
34
25
Indice
100
119
108
82
Sursă:
reclamant și răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(102)
În ansamblu, ocuparea forței de muncă a crescut între 2009 și PA cu 52 % Cu toate acestea, creșterea a avut loc în perioada de până în 2011, când a atins apogeul de 932 echivalent normă întreagă (ENI), ulterior, în cursul PA, scăzând la 857 ENI. Productivitatea a rămas relativ stabilă în perioada 2009-2011. Acest lucru se datorează parțial faptului că producția produsului similar este caracterizată de un grad ridicat de automatizare și necesită un efectiv redus de personal. În cursul PA, însă, aceasta a scăzut cu 24,4 % în comparație cu 2011. Acesta a fost rezultatul reducerii cu aproximativ 30 % a producției în cursul aceleiași perioade.
(103)
Prin urmare, ocuparea forței de muncă a scăzut în cursul PA, ca răspuns la evoluția producției Uniunii de produs similar în cursul PA.
4.6.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(104)
Toate marjele de dumping sunt net superioare nivelului de minimis. Ținând seama de volumul și de prețurile importurilor provenite din țara în cauză, impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune poate fi considerat substanțial.
(105)
Întrucât aceasta este prima anchetă antidumping privind produsul în cauză, redresarea în urma practicilor de dumping anterioare nu este relevantă.
4.6.6. Indicatorii microeconomici
(106)
După cum s-a arătat în considerentul 92 de mai sus, indicatorii microeconomici au fost analizați pe baza răspunsurilor la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Pentru majoritatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion, 2009 a fost anul în care au făcut primele investiții și au început producția produsului similar. Astfel, toți indicatorii analizați mai jos sunt influențați în mod semnificativ de această fază de demarare din 2009. În vederea indicării tendințelor fără efectul de denaturare al fazei de demarare a societăților incluse în eșantion, sunt prezentați și indicii corespunzători anului 2010.
4.6.7. Prețurile și factorii care afectează prețurile
(107)
Prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion către clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:
Tabelul 7
Prețurile medii de vânzare în Uniune
2009
2010
2011
PA
Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Costul de producție unitar (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indice 2009
100
64
65
72
Indice 2010
156
100
101
112
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(108)
Prețurile unitare de vânzare au scăzut în mod continuu pe parcursul perioadei examinate, dar scăderea prețurilor a fost deosebit de pronunțată în cursul PA, când acestea au scăzut cu 7,9 % comparativ cu anul 2011, cu 9,5 % comparativ cu 2010 și cu 23 % comparativ cu anul 2009.
(109)
În pofida diferenței mari dintre prețul unitar mediu de vânzare practicat de industria din Uniune și prețurile importurilor din China, așa cum se explică în considerentul 89 de mai sus, subcotarea efectivă bazată pe o comparație în funcție de tipul de produs a fost mult mai mică, și anume între 10,6 % și 26,7 % în cursul perioadei de anchetă.
(110)
Costul unitar de producție a crescut cu mai mult de 10 % între 2011 și perioada de anchetă, în timp ce între 2010 și 2011 a rămas relativ stabil. Costul de producție a urmat, în general, tendința prețului de vânzare între 2009 și PA. Creșterea costului unitar de producție a fost determinată de scăderea volumului de producție, în timp ce costul total de producție a scăzut de fapt între 2011 și PA.
4.6.8. Costurile cu forța de muncă
(111)
Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 8
Costurile medii ale forței de muncă pe angajat
2009
2010
2011
PA
Costurile medii pe angajat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(112)
Între 2009 și PA, costul mediu al forței de muncă pe angajat a crescut constant, în total cu 12 %. Cu toate acestea, creșterea cea mai importantă s-a înregistrat între 2011 și PA, și anume cu 4,8 %. Creșterea globală a costului cu forța de muncă poate fi explicată parțial prin inflație și costurile aferente disponibilizărilor suportate de unii dintre producătorii din Uniune, legate de încetinirea activității industriei între 2011 și PA.
4.6.9. Stocurile
(113)
Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 9
Stocuri
2009
2010
2011
PA
Stocurile finale (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
(114)
Stocurile au crescut cu 7,3 % între 2011 și PA și cu 15 % între 2009 și PA, în timp ce între 2010 și 2011 au scăzut cu 11,6 %.
(115)
Ancheta a arătat că, având în vedere reducerea vânzărilor, atât ca volum, cât și ca valoare, producătorii din Uniune ar avea tendința de a păstra stocuri limitate din produsul similar. Prin urmare, creșterea stocurilor pentru produsul similar în cursul perioadei examinate constituie un factor relevant pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
4.6.10. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
(116)
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 10
Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PA
Rentabilitatea
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
- 174
Flux de numerar (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investiții (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Randamentul investițiilor
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
(117)
Rentabilitatea pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(118)
În 2009, cei mai mulți dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion au suferit pierderi, care, după cum s-a explicat mai sus, s-au datorat faptului că și-au început producția produsului similar la acel moment. În 2010, profitul mediu era deja de 8,31 %. Ulterior, rentabilitatea a scăzut ușor în 2011, când importurile care au făcut obiectul unui dumping au început să crească. În cele din urmă, industria a suferit pierderi semnificative în PA, și anume o scădere cu 276,6 % comparativ cu anul 2011.
(119)
Tendința fluxului net de numerar, care reprezintă un indicator al capacității producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a-și autofinanța activitățile, a înregistrat o cădere pronunțată, de 81 %, între 2011 și PA. Acesta a crescut treptat începând cu 2010 și, în ansamblu, a crescut pe parcursul perioadei examinate.
(120)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a fost exprimat ca profit sub formă de procentaj din valoarea contabilă netă a investițiilor.
(121)
Tabelul de mai sus arată că, ulterior fazei de demarare din 2009, când industria a realizat investiții importante în produsul similar, investițiile au scăzut în mod constant între 2009 și 2011 și apoi au crescut în cursul PA. Cu toate acestea, investițiile au rămas la un nivel scăzut în PA, comparativ cu nivelurile din 2009. Investițiile realizate în cursul PA au vizat în principal cercetarea și dezvoltarea, precum și îmbunătățirea și întreținerea tehnologiei și a proceselor de producție în scopul sporirii eficienței. În special, industria a investit în noi tipuri de produse care nu au fost importate din RPC în aceeași perioadă și care au făcut obiectul unor activități intense de cercetare și inovare.
(122)
Prin contrast, randamentul investițiilor a scăzut cu 34 % între 2009 și 2012. Totuși, acesta a crescut în mod constant înaintea PA, și anume cu 293 % între 2009 și 2011, însă a scăzut cu 186 % în cursul PA, comparativ cu anul 2011.
(123)
În ceea ce privește capacitatea de mobilizare a capitalului, s-a constatat o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar pentru produsul similar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
4.7. Concluzie privind prejudiciul
(124)
Analiza situației industriei din Uniune arătă o tendință clară de scădere a majorității indicatorilor principali de prejudiciu. În contextul unei creșteri generale a consumului, producția totală a crescut în perioada examinată. Deși volumul vânzărilor a crescut, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în cursul PA pe fondul unei creșteri mai mari a consumului în cursul perioadei examinate. Prețul mediu de vânzare a scăzut puternic în perioada examinată, având un efect negativ asupra tuturor indicatorilor de performanță financiară, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital.
(125)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a crescut. Cu toate acestea, creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere puternică a prețului mediu de vânzare, precum și a cotei de piață a industriei din Uniune.
(126)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat în special faptul că prețurile de vânzare ale industriei din Uniune sunt inferioare costurilor de producție, ceea ce are un efect negativ asupra rentabilității industriei din Uniune, care a atins niveluri negative semnificative în cursul PA.
(127)
Cu toate acestea, capacitatea a evoluat pozitiv între 2009 și PA. În plus, cu toate că investițiile au scăzut între 2009 și PA, ele au crescut între 2011 și PA. Acest lucru se datorează faptului că, așa cum se explică în considerentul 121, societățile incluse în eșantion au continuat investițiile în produsul similar concentrându-se, printre altele, pe unele tipuri de produse pentru nișe de piață pentru care nu există încă exporturi din țara în cauză și care se bazează pe activități intense de cercetare și inovare. În același timp, este evident că industria din Uniune trebuie, de asemenea, să fie capabilă să producă și să vândă volume mari de tipuri de produse mai de bază (care sunt în prezent importate la prețuri de dumping din RPC), în vederea diluării costurilor fixe și obținerii de economii de scară.
(128)
Prin urmare, se poate concluziona nu numai că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul PA, ci și că a căutat în mod activ modalități de reducere a expunerii sale la importurile de produs în cauză, prin dezvoltarea de produse inovatoare, care nu sunt încă importate din țara în cauză.
(129)
Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(130)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se garanteze că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(131)
Ancheta a arătat că importurile care au făcut obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, volumul lor crescând semnificativ cu 596 %, iar cota lor de piață cu 366 %. Prin urmare, se confirmă faptul că volumul importurilor și cota de piață pentru produsul în cauză au crescut vertiginos în cursul perioadei examinate. A existat o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping și pierderea cotei de piață deținute de industria din Uniune. De asemenea, ancheta a stabilit că, așa cum s-a menționat în considerentul 89 de mai sus, importurile care au făcut obiectul unui dumping au generat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune în cursul PA.
(132)
Ancheta a arătat că prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping au scăzut cu 27,2 % în cursul perioadei examinate și au condus la o creștere a marjelor de subcotare. Confruntată cu această presiune extremă asupra prețurilor, industria din Uniune a depus eforturi considerabile pentru a-și reduce costurile de producție. În pofida acestor eforturi, nivelul extrem de scăzut al prețurilor importurilor din China a forțat industria din Uniune să-și reducă și mai mult prețurile de vânzare până la niveluri nerentabile. Astfel, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic în cursul perioadei examinate și a înregistrat pierderi în cursul PA.
(133)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că prezența importurilor care fac obiectul unui dumping și creșterea masivă a cotei lor de piață la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune au avut un rol hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2. Efectele altor factori
5.2.1. Importurile din țări terțe
(134)
Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 11
Importurile din țări terțe (1 000 m2)
2009
2010
2011
PA
Volumul (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Cota de piață
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indice
100
86
101
98
Prețul mediu EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Sursă: Glass for Europe și plângerea
(135)
Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 46 % în cursul perioadei examinate, odată cu creșterea consumului din Uniune. Cota lor de piață a scăzut ușor în cursul PA comparativ cu anul 2011 (3,5 %), dar, în general, a rămas stabilă în cursul perioadei examinate. Turcia este al doilea exportator ca mărime după RPC, urmată de India.
(136)
Informațiile disponibile privind importurile din toate țările terțe arată că prețul mediu de import a fost mai mare decât prețul mediu la importurile din China. Acest lucru este valabil și pentru prețul unitar pentru anumite tipuri de produs în cauză. Pe de altă parte, prețul mediu la importurile din țările terțe a fost asemănător cu prețul mediu al industriei din Uniune sau mai mare decât acesta.
(137)
Din aceste motive, în special având în vedere volumele importurilor și cotele de piață ale țărilor terțe, precum și nivelurile lor de prețuri, se poate concluziona, cu titlu provizoriu, că importurile din țările terțe nu au fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.2. Performanța la export a industriei din Uniune
(138)
Volumul exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 12
Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion
2009
2010
2011
PA
Valoarea vânzărilor la export (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volumul vânzărilor la export (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Prețul mediu (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
(139)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut între 2009 și 2011, dar au scăzut brusc în cursul PA cu 74 %, ca valoare, și cu 71,9 %, ca volum. Pe baza răspunsurilor primite de la exportatorii chinezi incluși în eșantion, acest lucru se datorează cel mai probabil prețurilor foarte scăzute ale exporturilor din China către destinațiile importante ale exporturilor industriei Uniunii (și anume SUA, Canada).
(140)
Vânzările la export ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au constituit, în anul 2009 (în faza de demarare), 20 % din totalul vânzărilor lor, ca volum, pe parcursul anului 2010, 11 %, iar în anul de vârf 2011, doar 14 %. Anul 2012 a înregistrat o scădere suplimentară la 5 %, atunci când întreprinderile au intrat în competiție cu prețurile reduse ale exporturilor chinezești către destinații importante din țări terțe. În consecință, întrucât piața Uniunii este principala piață pentru industria din Uniune și pentru că sticla solară este relativ grea și fragilă, ceea ce se traduce în costuri suplimentare pentru transport pe anumite distanțe (din cauza riscului de spargere și de coroziune), nu se poate concluziona în acest stadiu că performanța redusă la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.3. Evoluția consumului
(141)
Pe baza informațiilor de mai sus, consumul în Uniune a crescut cu 49 % între 2009 și PA. Acesta a atins apogeul în 2011, când a crescut cu 81 % comparativ cu 2009. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut beneficia de această creștere a consumului. Cota sa de piață a scăzut în mod constant în perioada examinată, ajungând la o scădere de 25 % în perioada de anchetă, comparativ cu 2009 (- 14,1 % comparativ cu 2011). În contrast, cota de piață deținută de China a înregistrat o creștere bruscă, chiar și atunci când consumul a scăzut între 2011 și PA, ducând la o creștere cu 64,8 % între 2011 și PA și o creștere totală de 366 % pe parcursul întregii perioade. Importurile din China au înregistrat o creștere masivă pe durata perioadei examinate, și anume de 596 %.
(142)
Întrucât consumul din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, evoluția sa este de natură să întărească legătura de cauzalitate dintre creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, nefiind o cauză a prejudiciului suferit de industria din Uniune. În plus, chiar și în cursul PA, când consumul a scăzut, importurile din China care fac obiectul unui dumping au fost în măsură să determine în continuare o creștere a cotei lor de piață în detrimentul industriei din Uniune. Prin urmare, se poate concluziona, cu titlu provizoriu, că scăderea consumului în cursul PA nu a fost de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.2.4. Tendințe ale sectorului modulelor solare
(143)
Potrivit informațiilor deținute de Comisie, în jur de 80-85 % din vânzările de sticlă solară se realizează către producătorii de module solare (module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și module fotovoltaice cu strat subțire) și în jur de 15-20 % din vânzări se realizează către producătorii de colectoare termice solare plate folosite pentru producerea de apă caldă. Prin urmare, tendințele observate în sectorul modulelor solare au un impact important asupra consumului de sticlă solară. Consumul de module solare a crescut constant de-a lungul aceleiași perioade, și anume în perioada 2009-2012, și, chiar dacă a existat o scădere în 2012, nivelul de consum a rămas cu 221 % mai mare decât în 2009 și cu 44 % mai mare decât în 2010 (5). În plus, s-a stabilit că, deși cererea de module în Uniune a fost inițial generată de tarifele fixe (FIT), nu s-a putut concluziona că reducerile acestor taxe (la sfârșitul anului 2011 și începutul anului 2012) au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciu (6). Acest lucru s-a datorat faptului că cererea de module solare a rămas relativ ridicată față de aceeași perioadă 2009-2012.
(144)
În consecință, nivelul consumului de module solare și, ca urmare, cererea de sticlă solară au rămas ridicate în cursul perioadei examinate. Scăderea sa ușoară în 2012 nu poate fi considerată în sine drept un factor de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
5.2.5. Concluzie
(145)
Ancheta a stabilit că există o legătură de cauzalitate între prejudiciul important suferit de industria din Uniune și importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping. Au fost analizate și alte cauze posibile al prejudiciului, cum ar fi importurile din alte țări terțe, consumul și situația pieței unora dintre utilizatori, cum ar fi cea a modulelor solare, și niciuna dintre acestea, analizate atât individual, cât și colectiv, nu s-a dovedit a fi de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(146)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează, cu titlu provizoriu, că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL UNIUNII
(147)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, există motive imperioase să se concluzioneze că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz specific. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diverselor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.1. Interesul industriei din Uniune
(148)
Industria din Uniune a angajat în mod direct aproximativ 860 de persoane în cursul PA pentru producerea și vânzarea produsului similar. Ancheta a stabilit că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză, în cursul perioadei de anchetă. Unii producători din Uniune au fost deja nevoiți să își închidă unitățile de producție, în timp ce alții s-au confruntat cu insolvența. Dacă nu se vor lua măsuri, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se accentueze.
(149)
Se preconizează ca instituirea unor taxe antidumping provizorii să restabilească condiții de concurență echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului similar pentru a reflecta costurile de producție și a-și îmbunătăți astfel rentabilitatea. Se poate preconiza, de asemenea, ca instituirea unor măsuri să permită industriei din Uniune să-și recâștige, cel puțin parțial, cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact pozitiv asupra situației sale financiare generale. În plus, industria din Uniune ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la capital și să realizeze investiții suplimentare în cercetare și dezvoltare și în inovare în sectorul sticlei solare. În cele din urmă, este posibil ca unii producători din Uniune care au fost nevoiți să-și înceteze producția ca urmare a presiunii exercitate de importurile din China care au făcut obiectul unui dumping să își reînceapă activitatea. În ansamblu, conform acestui scenariu, ar fi garantate nu numai locurile de muncă existente, dar ar exista, de asemenea, perspectiva rezonabilă a unei extinderi a producției și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă.
(150)
În absența unor măsuri, se preconizează pierderi suplimentare ale cotei de piață și o deteriorare suplimentară a rentabilității industriei din Uniune. Această situație nu ar fi viabilă pe termen scurt și mediu. În consecință, pe lângă numărul mare de producători din Uniune care au fost deja forțați să iasă de pe piață, alți producători ar putea fi amenințați cu insolvența, ceea ce, pe termen scurt și mediu, ar duce probabil la dispariția industriei din Uniune, cu repercusiuni importante asupra locurilor de muncă existente.
(151)
Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că instituirea de taxe antidumping este în interesul industriei din Uniune.
6.2. Interesul importatorilor și al comercianților neafiliați
(152)
Cei doi importatori cooperanți au avut ca principală activitate comercializarea produsului în cauză. Ambii importatori și-au diversificat sursele de produs în cauză, și anume nu s-au aprovizionat numai din RPC, ci și din Uniunea Europeană și din țări terțe.
(153)
S-a invocat argumentul că instituirea de măsuri cu privire la produsul în cauză va afecta negativ activitatea importatorilor. În primul rând, instituirea de taxe nu ar trebui să conducă la eliminarea tuturor importurilor din RPC. În al doilea rând, deși se preconizează că instituirea de măsuri va avea un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor care importă numai sau în principal din RPC, având în vedere posibilitatea de a importa din țări terțe, este de așteptat ca importatorii să fie flexibili și să-și schimbe sursele de aprovizionare, dacă consideră necesar.
(154)
Prin urmare, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că instituirea de măsuri la nivelul propus ar putea avea un anumit impact negativ asupra situației importatorilor neafiliați ai produsului în cauză, dar că impactul este atenuat de faptul că importatorii și comercianții pot folosi alte surse de aprovizionare, atât din țări terțe, cât și din industria din Uniune, care are capacitatea de a-și crește producția, și, în niciun caz, nu ar depăși impactul pozitiv asupra altor părți.
6.3. Interesul furnizorilor de materii prime
(155)
Niciun furnizor de materii prime nu a cooperat la anchetă. În lipsa informațiilor provenite de la acești furnizori, nu a existat nicio dovadă că instituirea de măsuri ar dăuna intereselor acestor părți.
6.4. Interesul utilizatorilor
(156)
Toți utilizatorii care au oferit răspunsuri sunt producători de module solare și/sau de colectoare termice. Trei utilizatori s-au declarat a fi ferm în favoarea instituirii de taxe antidumping, argumentând că industria din Uniune produce sticlă solară de calitate superioară care nu poate fi întotdeauna furnizată de societățile chineze. Prin contrast, alți trei utilizatori s-au declarat împotriva instituirii de măsuri antidumping. Acești utilizatori se așteaptă ca instituirea taxelor antidumping să aibă un impact negativ asupra activității lor comerciale. Aceștia se așteaptă să nu fie în măsură să-și crească prețurile pentru consumatorii finali, având în vedere situația dificilă a industriei modulelor solare.
(157)
Potrivit informațiilor prezentate de către utilizatori, sticla solară reprezintă doar aproximativ 6-8 % din costurile totale ale modulelor solare. Astfel, sticla solară reprezintă doar o parte limitată a costurilor și a valorii finale a modulelor fotovoltaice. În plus, se poate estima că, în cazul în care se instituie taxe antidumping cu privire la sticla solară importată din RPC, impactul asupra costurilor totale ale modulelor solare ar trebui să fie mai mic de 1 %. Acest lucru se datorează în principal faptului că utilizatorii cooperanți cumpără cantități semnificative de sticlă solară de la producători din Uniune. În consecință, deși posibila instituire a unor taxe antidumping ar determina cel mai probabil o creștere ușoară a prețurilor factorilor de producție pentru module solare, acestea ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra costurilor și asupra prețurilor finale ale industriei de module solare din Uniune.
(158)
În plus, unii dintre utilizatori au deja alte surse de aprovizionare, cum ar fi Turcia și India, care nu ar fi influențate negativ de instituirea taxelor antidumping. Alți utilizatori pot alege, de asemenea, alte surse de aprovizionare, fie din țări terțe, fie din industria din Uniune.
(159)
Având în vedere cele de mai sus, argumentele invocate de unii utilizatori împotriva instituirii de măsuri sunt respinse provizoriu.
6.5. Aspecte referitoare la concurență
(160)
Un importator a susținut că, întrucât unii producători din Uniune au făcut parte dintr-un cartel mondial al sticlei plate (sticla solară face și ea parte din această categorie) și au fost amendați de către Comisia Europeană în anul 2007, aceștia utilizează instrumentul antidumping ca o modalitate de a-și recupera pierderile cauzate membrilor cartelului, provenind din amenzi și din pierderea cotei de piață în Uniune. În plus, în cazul în care accesul la piața Uniunii ar fi limitat prin intermediul unor taxe antidumping, vor exista stimulente mai puternice pentru producătorii din Uniune pentru a intra într-un cartel sau pentru a adopta un alt comportament anticoncurențial în ceea ce privește produsele cu capacități reduse de creștere a volumului în Uniune, cum ar fi produsele de mobilier pentru amenajări interioare.
(161)
Aceste argumente sunt respinse provizoriu. În primul rând, cartelul a fost desființat încă din 2007. Prin urmare, efectele din trecut ale cartelului nu au avut niciun impact asupra industriei în cursul perioadei examinate. În al doilea rând, acesta nu se referea la niciunul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion și nici la majoritatea actualilor producători din Uniune care au cele mai mari volume de vânzări. În al treilea rând, nu se preconizează ca posibila instituire a unor taxe antidumping să aibă un impact asupra comportamentului concurențial al industriei din Uniune, deoarece, pe de o parte, aceasta nu va schimba structura pieței Uniunii și, pe de altă parte, societățile au obligația generală de a respecta normele naționale și din Uniune aplicabile în materie de concurență, indiferent dacă se impun sau nu taxe.
(162)
De asemenea, un importator a susținut că instituirea unor taxe ar avea un impact negativ asupra pieței Uniunii de straturi antireflectorizante pentru sticla solară. Această piață, identificată de către importator drept o piață conexă, se presupune a fi dominată de producătorii din Uniune, iar instituirea de măsuri ar consolida poziția acestora în detrimentul furnizorilor concurenți de straturi antireflectorizante. În plus, s-a susținut că importatorii se confruntă cu dificultăți în obținerea de comenzi de la producătorii din Uniune sau în primirea unor astfel de comenzi într-o perioadă rezonabilă de timp și la prețuri rezonabile.
(163)
În primul rând, piața straturilor antireflectorizante este vizată de anchetă și nu reprezintă o piață conexă. Ancheta a arătat că, într-adevăr, producătorii din Uniune rămân în continuare competitivi pe această piață de nișă, în pofida prețurilor relativ mari pe care le percep, datorită calității aparent inferioare a sticlei solare acoperite cu straturi antireflectorizante importate din RPC. Cu toate acestea, nu există dovezi că industria din Uniune nu ar fi în măsură să satisfacă o posibilă creștere a cererii de sticlă solară acoperită cu straturi antireflectorizante. Prin urmare, acest argument a fost respins în această etapă. În ceea ce privește afirmațiile că producătorii din Uniune au refuzat să onoreze sau să livreze comenzi la timp și la prețuri rezonabile, depinde în întregime de fiecare producător să-și aleagă strategia comercială, în măsura în care producătorul sau producătorii respectivi nu beneficiază de o poziție dominantă unică sau comună pe piața relevantă. Concurența de pe piața Uniunii este suficient de mare, ceea ce permite schimbarea și/sau diversificarea furnizorilor. Prin urmare, și acest argument a fost respins în mod provizoriu.
6.6. Concluzie privind interesul Uniunii
(164)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, evaluându-se toate interesele în ansamblu, inclusiv interesul industriei din Uniune, al importatorilor și al utilizatorilor, că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de măsuri provizorii cu privire la importurile de sticlă solară originară din Republica Populară Chineză.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(165)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(166)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(167)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profit, înainte de impozitarea vânzărilor produsului similar în Uniune, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. Se consideră că o marjă de profit de 8,3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil. Această marjă de profit se bazează pe profitul mediu realizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion în 2010, când importurile de produs în cauză erau încă reduse și, prin urmare, nu ar fi putut denatura condițiile normale de concurență.
(168)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 8,3 % menționată mai sus la costul de producție din cursul PA al producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(169)
Majorarea de preț necesară a fost ulterior stabilită prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC care au fost incluși în eșantion, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețului, cu prețul mediu ponderat neprejudiciabil al produsului similar vândut pe piața Uniunii în cursul PA de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost ulterior exprimate ca procentaj din valoarea CIF de import medie ponderată.
7.2. Măsuri provizorii
(170)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de sticlă solară originară din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.
(171)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate în procente din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxă antidumping provizorie
Grupul Xinyi
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Grupul Hehe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Grupul Flat Glass
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Alte societăți cooperante
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Toate celelalte societăți
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Astfel, ele reflectă situația constatată pe parcursul prezentei anchete cu privire la aceste societăți. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produs în cauză originare din țările în cauză și fabricate de întreprinderile respective și, deci, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele în cauză importate, fabricate de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Datorită gradului ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori (de peste 80 %, a se vedea considerentul 15 de mai sus), această taxă se bazează pe cea mai mare marjă individuală de prejudiciu stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Taxa aplicabilă „altor societăți cooperante” se bazează pe media ponderată a exportatorilor incluși în eșantion și se aplică tuturor societăților cooperante neincluse în eșantion [(cu excepția Henan Yuhua, care face obiectul accizelor stabilite în mod individual ca urmare a cererii sale de examinare individuală (a se vedea considerentul 48 de mai sus)].
(173)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată Comisiei (7) și ar trebui să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat în consecință, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
7.3. Dispoziții finale
(174)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și ar putea fi modificate în etapa finală a anchetei. De asemenea, ar trebui să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie pentru importurile de sticlă solară, și anume sticlă sodocalcică plană temperată cu un conținut de fier mai mic de 300 ppm, un factor de transmisie a luminii solare mai mare de 88 % (măsurat conform AM1,5 300-2 500 nm), rezistentă la o temperatură de până la 250 °C (măsurată conform EN 12150), cu o rezistență la șocuri termice de Δ 150 K (măsurată conform EN 12150) și o rezistența mecanică mai mare sau egală cu 90 N/mm2 (măsurată conform EN 1288-3), produs încadrat în prezent la codul NC ex 7007 19 80 (codul TARIC 7007198010), și originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de întreprinderile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxă antidumping provizorie
Cod adițional TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Alte societăți cooperante enumerate în anexa I
38,4 %
Toate celelalte societăți
42,1 %
B999
3. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
4. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
5. Dacă nu se specifică altfel, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie și/sau de către consilierul-auditor pentru DG Comerț, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 26 noiembrie 2013.