РЕШЕНИЕ № 445/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за установяване на действие на Съюза „Европейски столици на културата“ за годините 2020 - 2033 и за отмяна на Решение № 1622/2006/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 167, параграф 5, първо тире от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Комитета на регионите (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Договорът за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) има за цел постигането на все по-тесен съюз между народите на Европа и поставя на Съюза задачата, inter alia, да допринася за разцвета на културите на държавите членки, като зачита тяхното национално и регионално многообразие и същевременно поставя на преден план общото културно наследство. Във връзка с това при необходимост Съюзът подкрепя и допълва действията на държавите членки за по-добро опознаване и разпространение на културата и историята на европейските народи.
(2)
В съобщението на Комисията от 10 май 2007 г. относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят, одобрено от Съвета с резолюция от 16 ноември 2007 г. (3) и от Европейския парламент с неговата резолюция от 10 април 2008 г. (4), се определят целите за бъдещите дейности на Съюза в областта на културата. Тези дейности следва да насърчават културното многообразие и междукултурния диалог. Те следва също и да стимулират развитието на културата като катализатор на творческото начало в рамките на стратегията за растеж и работни места и като съществен елемент от международните отношения на Съюза.
(3)
Конвенцията на ЮНЕСКО за опазване и насърчаване на многообразието от форми на културно изразяване, влязла в сила на 18 март 2007 г. и по която Съюзът е страна, има за цел опазването и популяризирането на културното многообразие, насърчаването на взаимодействието между културите и повишаването на осведомеността за стойността на културното многообразие на местно, национално и международно равнище.
(4)
С Решение № 1622/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5) се установява действиe за проявата „Европейска столица на културата“ за годините 2007 - 2019.
(5)
Оценките на европейските столици на културата, както и консултациите с обществеността за бъдещето на посоченото действие след 2019 г. показват, че то постепенно се е превърнало в една от най-амбициозните и най-високо ценени от европейските граждани културни инициативи в Европа. Следователно следва да бъде въведено ново действие за периода 2020 - 2033 година.
(6)
Освен първоначалните цели на „Европейски столици на културата“ - изтъкване на богатството и многообразието на европейските култури и общите им черти, както и стимулиране на по-голямо взаимно разбирателство между европейските граждани - градовете, които са били носители на званието „Европейска столица на културата“ („званието“), постепенно са открили допълнителни ползи от него, използвайки подсилващия му ефект за стимулиране на развитието им в по-общ план според съответните стратегии и приоритети.
(7)
Целите на действието, установено с настоящото решение следва да съответстват напълно на целите на програмата „Творческа Европа“, създадена с Регламент (ЕС) № 1295/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) - опазване, развитие и насърчаване на европейското културно и езиково многообразие, популяризиране на европейското културно наследство и засилване на конкурентоспособността на секторите на културата и творчеството в Европа, и по-специално на аудио-визуалния сектор, с оглед на подпомагането на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Постигането на тези цели следва също така да спомага за засилване на чувството за принадлежност към едно общо културно пространство и да стимулира междукултурния диалог и взаимното разбирателство.
(8)
За постигането на тези цели е важно градовете, носители на званието, да се стремят да развиват връзки между техните сектори на културата и творчеството, от една страна, и сектори като образование, научноизследователска дейност, околна среда, градско развитие или културен туризъм, от друга страна. По-специално предишни доказателства посочват потенциала на „Европейски столици на културата“ като катализатор за местното развитие и културния туризъм, както се подчертава в съобщението на Комисията от 30 юни 2010 г., озаглавено „Европа - водеща световна туристическа дестинация - нова политическа рамка за европейския туризъм“, приветствано от Съвета в неговите заключения от 12 октомври 2010 г. и утвърдено от Европейския парламент в неговата резолюция от 27 септември 2011 г. (7)
(9)
Важно е също градовете, носители на званието, да се стремят да насърчават социалното приобщаване и равните възможности и да полагат всички усилия, за да гарантират възможно най-широко участие на всички елементи на гражданското общество в подготовката и осъществяването на културната програма, като специално внимание се обърне на младите хора, на маргинализираните групи и на групите в неравностойно положение.
(10)
Оценките и консултациите с обществеността убедително показаха също, че за европейските столици на културата има много потенциални ползи, ако проявите бъдат старателно планирани. Тези прояви са преди всичко и най-вече част от инициатива в областта на културата, но могат да носят значителни ползи в социален и икономически план, особено когато са заложени в дългосрочна стратегия за развитие на града, в чиято основа е културата.
(11)
Действието „Европейски столици на културата“ освен това е голямо предизвикателство. Провеждането на продължаваща цяла година програма за културни дейности изисква големи усилия и някои градове, носители на званието, са постигнали по-големи успехи от други в използването на потенциала на инициативата. Поради това, посоченото действие следва да бъде подсилено, за да могат всички градове да извлекат максимална полза от званието.
(12)
Званието следва все така да се присъжда на градове независимо от големината им, но за да се достигне до по-широка публика и за да се увеличи въздействието, следва да бъде възможно, както преди, съответните градове да включват заобикалящите ги райони.
(13)
Присъждането на званието следва да продължи да се извършва въз основа на специално създадена културна програма за „Европейска столица на културата“ със силно изразено европейско измерение. Тази културна програма следва да бъде част от дългосрочна стратегия с устойчиво въздействие върху местното икономическо, културно и социално развитие.
(14)
Двустепенният процес на подбор, извършван съгласно хронологичен списък на държавите членки от екип от независими експерти, е доказал своята справедливост и прозрачност. Той позволява на градовете да подобрят заявленията си за участие между фазите на предварителния и окончателния подбор въз основа на експертните съвети, дадени от посочения екип, и осигурява справедливо разпределение на званието сред всички държави членки. Освен това, за да се гарантира последователността на действието „Европейски столици на културата“ и да се избегне загубата на опит и ноу-хау, което би се случило, ако всички експерти бъдат заместени едновременно, тяхното заместване следва да става поетапно.
(15)
Националният експертен опит следва да продължи да се осигурява чрез предоставянето на възможност на държавите членки да определят до двама експерти в екипа, който извършва процедурите по подбор и мониторинг на градовете.
(16)
Критериите за подбор следва да станат по-ясни, за да се дадат по-добри указания на кандидатстващите градове по отношение на целите и изискванията, които те трябва да спазват, за да получат званието. Посочените критерии следва да бъдат и по-лесно измерими, за да се помогне на екипа при подбора и мониторинга на градовете. В това отношение следва да се постави специален акцент върху плановете на градовете кандидати за последващи дейности, заложени в дългосрочна стратегия за културната политика, способни да генерират устойчиво културно, икономическо и социално въздействие.
(17)
Градовете кандидати следва да проучат възможността, когато е целесъобразно, за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза.
(18)
Подготвителната фаза между определянето на града и годината на проявата е от изключителна важност за успеха на действието „Европейска столица на културата“. Сред заинтересованите страни е налице широк консенсус, че придружаващите мерки, въведени с Решение № 1622/2006/ЕО, са били изключително полезни за съответните градове. Посочените мерки следва да бъдат допълнително развити, по-специално чрез по-чести заседания за мониторинг и посещения на градовете от експертите на екипа, както и чрез още по-интензивна обмяна на опит между досегашните, настоящите и бъдещите градове, носители на званието и между градовете кандидати. Определените градове могат също да развиват допълнителни връзки с други градове, носители на званието.
(19)
Наградата „Мелина Меркури“, създадена с Решение № 1622/2006/ЕО, е придобила силно символично значение, далеч по-важно от реалната сума, присъдена от Комисията. За да се гарантира обаче, че определените градове изпълняват ангажиментите си, условията за изплащане на паричната награда следва да се направят по-стриктни и ясни.
(20)
Важно е в своите информационни материали съответните градове ясно да посочват, че действието, установено в настоящото решение, е действие на Съюза.
(21)
Оценките на Комисията на досегашните европейски столици на културата, които се основават на данни, събрани на местно равнище, не могат да осигурят непосредствени данни за въздействието на званието. Ето защо най-активни в оценката следва да бъдат самите градове.
(22)
Опитът от миналото показва, че участието на страни кандидатки може да подпомогне тяхното сближаване със Съюза чрез подчертаване на общите аспекти на европейските култури. Поради това след 2019 г. в действието, установено в настоящото решение, следва да могат да участват страни кандидатки и потенциални кандидати.
(23)
Въпреки това, през периода 2020-2033 г., обхванат от настоящото решение, от съображения за равнопоставеност с градовете от държавите членки, на градовете от страните кандидатки и потенциални кандидати е позволено да участват само в едно съревнование за званието. Освен това, също от съображения за равенство с държавите членки, всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж.
(24)
Решение № 1622/2006/ЕО следва да се отмени. Неговите разпоредби обаче следва да продължат да се прилагат във връзка с всички градове, които вече са определени или за които процедурата по определяне още не е приключила до 2019 година.
(25)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа, да се подчертаят общите им черти, както и да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки предвид необходимостта по-специално от общи, ясни и прозрачни критерии и процедури за подбор и мониторинг, както и от силна координация между държавите членки, а поради обхвата и очакваните резултати от действието може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия член, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Установяване на действието
Установява се действие на Съюза, наречено „Европейски столици на културата“, за годините 2020 - 2033 („действието“).
Член 2
Цели
1. Общите цели на действието са:
а)
да се запази и насърчи многообразието на културите в Европа и да се изтъкнат общите им черти, както и да се увеличи чувството за принадлежност на гражданите към едно общо културно пространство;
б)
да се стимулира приносът на културата в дългосрочното развитие на градовете съгласно съответните им стратегии и приоритети.
2. Специфичните цели на действието са:
а)
да се увеличат обхватът, многообразието и европейското измерение на предлаганите културни прояви в градовете, в т.ч. и чрез транснационално сътрудничество;
б)
да се разшири достъпът до култура и да се улесни участието в културни дейности;
в)
да се укрепи капацитетът на културния сектор и връзките му с други сектори;
г)
да се изтъкне международният образ на градовете чрез културата.
Член 3
Достъп до действието
1. Съревнованието за званието е открито за градове, които могат да ангажират за участие заобикалящите ги райони.
2. Броят на градовете, носители на званието за дадена година („годината на проявата“) не трябва да надвишава три.
Званието се присъжда най-много на един град във всяка от двете държави членки, посочени в графика, поместен в приложението („графикът“), и през съответните години - на един град от страната кандидатка или потенциален кандидат или на един град от страна, присъединяваща се към Съюза при посочените в параграф 5 обстоятелства.
3. Градовете в държавите членки могат да бъдат определени да носят званието за една година в съответствие с последователността на държавите членки, посочена в графика.
4. Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати, участващи в програмата „Творческа Европа“ или в последващите програми на Съюза в подкрепа на културата на датата на публикуване на поканата за подаване на заявления, посочена в член 10, параграф 2, могат да кандидатстват за званието за една година в рамките на открито съревнование, провеждащо се на всеки три години в съответствие с графика.
Градовете в страните кандидатки и потенциалните кандидати могат да участват само в едно съревнование за периода 2020-2033 г.
Всяка страна кандидатка или потенциален кандидат може да бъде домакин на проявата само веднъж през периода 2020-2033 г.
5. Когато страна се присъедини към Съюза след 4 май 2014 т., но преди 1 януари 2027 г., тя може да бъде домакин на проявата седем години след присъединяването ѝ в съответствие с правилата и процедурите, приложими за държавите членки. Графикът съответно се актуализира. Когато страна се присъедини към Съюза на или след 1 януари 2027 г., тя не може да участва в рамките на настоящото действие като държава членка.
Обаче през годините, през които в съответствие с графика вече има три града, носители на званието, градовете в страните, посочени в първа алинея, имат право да носят званието само през следващата възможна година в графика по реда на присъединяването на тези страни.
Ако град от страна, посочена в първа алинея, вече е участвал в съревнование за страни кандидатки и потенциални кандидати, той не може да участва в никакви последващи съревнования за държави членки. Ако град от такава страна е бил определен да бъде домакин на проявата през периода 2020-2033 г. в съответствие с параграф 4, тази страна след присъединяването си не може да организира състезание като държава членка в рамките на същия период.
Ако няколко страни се присъединят към Съюза на една и съща дата и ако между тези страни няма съгласие за реда на участие в действието, Съветът организира теглене на жребий.
Член 4
Прилагане
1. Комисията изготвя общ формуляр за кандидатстване въз основа на посочените в член 5 критерии, който се използва от всички градове кандидати.
Когато даден град кандидат включва за участие заобикалящия го район, заявлението се подава от името на града.
2. Всяко заявление се подава въз основа на културна програма със силно европейско измерение.
Културната програма обхваща годината на проявата и е създадена конкретно с оглед на званието в съответствие с критериите, установени в член 5.
Член 5
Критерии
Критериите за оценка на заявленията („критериите“) са разделени на категории: „принос към дългосрочната стратегия“, „европейско измерение“, „културно и творческо съдържание“, „способност за изпълнение“, „обхват“ и „управление“, както следва:
1.
По отношение на категорията „принос към дългосрочната стратегия“ се отчитат следните фактори:
а)
съществуването на културна стратегия за града кандидат към момента на подаване на заявлението, която включва действието и планове за продължаване на културните дейности след годината на проявата;
б)
плановете за укрепване на капацитета на секторите на културата и творчеството, в т.ч. изграждането на дългосрочни връзки между културния, икономическия и социалния сектор в града кандидат;
в)
очакваното дългосрочно културно, социално и икономическо въздействие, включително градско развитие, които присъждането на званието може да окаже върху града кандидат;
г)
плановете за мониторинга и оценката на въздействието върху града кандидат от присъждането на званието, както и плановете за разпространяване на резултатите от оценката.
2.
По отношение на категорията „европейско измерение“ се оценяват следните фактори:
а)
обхватът и качеството на дейностите за насърчаване на културното многообразие в Европа, междукултурния диалог и по-голямото взаимно разбирателство между европейските граждани;
б)
обхватът и качеството на дейностите за изтъкване на общите черти на европейските култури, на културното и историческото наследство, както и на европейската интеграция и съвременните европейски теми;
в)
обхватът и качеството на дейностите, в които са представени европейски творци, сътрудничество с участници или градове от различни държави, включително, когато е целесъобразно, градове, носители на званието, и транснационални партньорства;
г)
стратегията за привличане на интереса на широката публика в Европа и на международно равнище.
3.
По отношение на категорията „културно и творческо съдържание“ се оценяват следните фактори:
а)
ясно и последователно творческо виждане и стратегия за културната програма;
б)
участието на местни творци и културни организации в разработването и изпълнението на културната програма;
в)
обхватът и многообразието на предложените дейности и общото им художествено качество;
г)
способността за съчетаване на местното културно наследство и традиционните художествени форми с нови, иновативни и експериментални форми на творческа изява.
4.
По отношение на категорията „способност за изпълнение“ градовете кандидати следва да докажат, че:
а)
заявлението се ползва от широка и силна политическа подкрепа и от траен ангажимент от страна на местните, регионалните и националните органи;
б)
градът кандидат има или ще има подходяща и жизнеспособна инфраструктура, позволяваща му да бъде домакин на проявата.
5.
По отношение на категорията „обхват“ се оценяват следните фактори:
а)
участието на местното население и гражданското общество в подготовката на заявлението и изпълнението на действието;
б)
създаването на нови и устойчиви възможности за широк кръг граждани да присъстват или да участват в културните дейности, по-специално млади хора, доброволци, маргинализирани лица и лица в неравностойно положение, включително такива от малцинствата, като следва да се обръща специално внимание и на достъпността на тези прояви за хората с увреждания и за възрастните граждани;
в)
общата стратегия за привличане на публика, и по-специално връзката с образованието и участието на училищата.
6.
По отношение на категорията „управление“ се оценяват следните фактори:
а)
реалистичният характер на стратегията за привличане на финансови средства и на предложения бюджет, което включва, когато е целесъобразно, плановете за търсене на финансова подкрепа от програми и фондове на Съюза и обхваща подготвителната фаза, самата година на проявата, оценката и средства за последващите дейности и планирането на действия при извънредни ситуации;
б)
предвижданата структура за управление и изпълнение на действието, която включва, inter alia, подходящо сътрудничество между местните власти и структурата за изпълнение, включително творческия екип;
в)
процедурите за назначаване на генерален директор и на художествен директор и обхватът на дейността им;
г)
маркетинговата и информационната стратегия, която е изчерпателна и подчертава, че действието е действие на Съюза;
д)
структурата за изпълнение разполага с персонал с подходящи умения и опит за планиране, управление и реализиране на културната програма през годината на проявата.
Член 6
Експертен екип
1. Създава се екип от независими експерти („екипът“) за осъществяване на процедурите по подбора и мониторинга.
2. Екипът се състои от10 експерти, назначени от институциите и органите на Съюза („европейски експерти“) в съответствие с параграф 3.
3. След организирането на открита процедура с покана за изразяване на интерес Комисията предлага група от подбрани потенциални европейски експерти.
След това всяка от институциите - Европейският парламент, Съветът и Комисията - избира по трима експерти от тази група и ги назначава в съответствие със своите процедури.
Комитетът на регионите избира един експерт от групата на предварително подбраните членове и го назначава в съответствие със своите процедури.
При подбора на европейски експерти всяка от тези институции и всеки от тези органи на Съюза се стреми да осигури взаимно допълване на компетентностите, балансирано географско разпределение и равностойно участие на двата пола в цялостния състав на екипа.
4. В допълнение към европейските експерти, за целите на подбора и мониторинга на града от дадена държава членка съответната държава членка назначава до двама експерти в екипа в съответствие със своите собствени процедури и след консултации с Комисията.
5. Всички експерти са:
а)
граждани на Съюза;
б)
независими;
в)
със значителен опит и компетентност във:
i)
културния сектор;
ii)
културното развитие на градовете; или
iii)
организирането на проявата „Европейска столица на културата“ или на международна културна проява с подобен обхват и мащаб;
г)
в състояние да посветят необходимия брой работни дни годишно на работата на екипа.
6. Екипът определя свой председател.
7. Европейските експерти се назначават за период от три години.
Независимо от разпоредбите на първа алинея, що се отнася до първоначалното създаване на екипа, Европейският парламент назначава своите експерти за три години, Комисията - за две години, а Съветът и Комитетът на регионите - за една година.
8. Всички експерти декларират всеки настоящ или потенциален конфликт на интереси по отношение на конкретен кандидатстващ град. В случай на подобна декларация или ако се установи такъв конфликт на интереси, съответният експерт подава оставка, а съответната институция или орган на Съюза или държава членка го заменя за остатъка от мандата съгласно съответната процедура.
Член 7
Подаване на заявления в държавите членки
1. Всяка държава членка е отговорна за организирането на съревнованието между своите градове в съответствие с графика.
2. Съответните държави членки публикуват покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят град, който да бъде домакин на проявата за 2020 г., публикуват такава покана възможно най-бързо след 4 май 2014 г.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления от градовете кандидати за званието по всяка покана за кандидатстване се определя на най-малко 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Съответните държави членки уведомяват Комисията за подадените заявления.
Член 8
Предварителен подбор в държавите членки
1. Всяка от съответните държави членки свиква екипа и представители на градовете кандидати на заседание за първоначален подбор не по-късно от пет години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакин на проявата, могат да удължат този срок с най-много една година.
2. След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
3. Екипът изпраща доклада за предварителен подбор до съответните държави членки и до Комисията.
4. На основание на доклада на екипа всяка от съответните държави членки официално одобрява списъка с първоначално одобрените кандидати.
Член 9
Подбор в държавите членки
1. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговорят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на съответната държава членка, която на свой ред ги изпраща на Комисията.
2. Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор всяка от съответните държави членки свиква екипа на заседание за подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, съответната държава членка може след консултация с Комисията да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
3. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
4. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове, като отправя препоръка за определяне най-много на един град от съответната държава членка.
Докладът съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът изпраща доклада за подбор до съответните държави членки и до Комисията.
5. Независимо от параграф 4, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за съответната година.
Член 10
Предварителен подбор и подбор в страните кандидатки и потенциалните кандидати
1. Комисията носи отговорност за организирането на съревнованието между градовете от страните кандидатки и потенциалните кандидати.
2. Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз покана за подаване на заявления за кандидатстване поне шест години преди годината на проявата.
Всяка покана за подаване на заявления съдържа формуляра за кандидатстване, посочен в член 4, параграф 1.
Крайният срок за подаване на заявления по всяка покана за кандидатстване се определя най-рано 10 месеца след публикуването на поканата.
3. Предварителният подбор на градовете се извършва от екипа поне пет години преди годината на проявата въз основа на техните заявления за кандидатстване. Не се организират заседания с градовете кандидати.
След като направи оценка на заявленията в съответствие с критериите, екипът постига съгласие по списък с първоначално одобрени градове кандидати и изготвя доклад за предварителен подбор във връзка с всички заявления, в който, inter alia, отправя препоръки към първоначално одобрените градове кандидати.
Екипът представя на Комисията доклада за предварителен подбор.
4. Първоначално одобрените градове кандидати допълват и преработват заявленията си с цел да отговарят на критериите, както и да отразят препоръките от доклада за предварителен подбор, и представят заявленията на Комисията.
Най-късно девет месеца след заседанието за първоначален подбор Комисията свиква екипа на заседание за окончателен подбор, на което присъстват представители на първоначално одобрените градове.
Ако е необходимо, Комисията може да приеме разумно удължаване на този деветмесечен срок.
5. Екипът прави оценка на допълнените и преработени заявления.
6. Екипът изготвя доклад за подбор във връзка със заявленията на първоначално одобрените градове кандидати заедно с препоръка за определянето на най-много един град от страна кандидатка или потенциален кандидат.
Докладът за подбор съдържа също и препоръки към съответния град във връзка с напредъка, който трябва да бъде постигнат до годината на проявата.
Екипът представя на Комисията доклада за подбор.
7. Независимо от параграф 6, ако нито един от градовете кандидати не отговаря на всички критерии, екипът може да препоръча званието да не се присъжда за тази година.
Член 11
Определяне
1. Всяка от съответните държави членки определя един град, който да бъде домакин на проявата въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета, Комисията и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
Чрез дерогация от първа алинея държавите членки, които имат право да определят градовете, които да бъдат домакини на проявата за 2020 г., могат да удължат този срок с най-много една година.
2. В случая със страните кандидатки и потенциалните кандидати Комисията определя един град, който да носи званието през съответните години въз основа на препоръките, съдържащи се в доклада за подбор на екипа, и уведомява Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите за това решение не по-късно от четири години преди годината на проявата.
3. Решенията, посочени в параграфи 1 и 2, се придружават от обосновка, основана на докладите на екипа.
4. Когато даден град е привлякъл за участие заобикалящия го район, решението се прилага за града.
5. В срок два месеца от уведомленията за определяне Комисията публикува в серия С на Официален вестник на Европейския съюз списък на градовете, определени за европейски столици на културата.
Член 12
Сътрудничество между определените градове
Градовете, определени за една и съща година, се стремят да развият връзки между културните си програми и такова сътрудничество може да се вземе предвид в рамките на процедурата на мониторинг, посочена в член 13.
Член 13
Мониторинг
1. Екипът осъществява мониторинг върху подготовката на определените градове за годината на проявата и им осигурява подкрепа и насоки от момента на определянето им до началото на годината на проявата.
2. За тази цел Комисията свиква три заседания за мониторинг, на които присъстват екипът и определените градове, както следва:
а)
три години преди годината на проявата;
б)
18 месеца преди годината на проявата;
в)
два месеца преди годината на проявата.
Съответната държава членка или страна кандидатка или потенциален кандидат може да номинира наблюдател, който да присъства на тези заседания.
Определените градове изпращат на Комисията доклади за напредъка шест седмици преди всяко заседание за мониторинг.
На заседанията за мониторинг екипът извършва преглед на подготовката и дава насоки с цел да подпомогне определените градове да разработят висококачествена културна програма и ефикасна стратегия. Екипът обръща специално внимание на препоръките, отправени в доклада за подбор и в предходните доклади за мониторинг, посочени в параграф 3.
3. След всяко заседание за мониторинг екипът изготвя доклад за мониторинг относно състоянието на подготовката и всички стъпки, които трябва да бъдат предприети.
Екипът представя докладите си за мониторинг на Комисията, както и на съответните определени градове, държави членки или страни кандидатки или потенциални кандидати.
4. Освен заседанията за мониторинг, при необходимост Комисията може да организира посещения на екипа в определените градове.
Член 14
Награда
1. Комисията може да присъди на някой от определените градове парична награда в памет на Мелина Меркури („наградата“), при условие че съответната многогодишна финансова рамка предоставя средства за тази цел.
Правните и финансовите аспекти на наградата се разглеждат в рамките на съответните програми на Съюза за подкрепа на културата.
2. Паричната награда се изплаща най-късно в края на март през годината на проявата, при условие че определеният град продължава да изпълнява ангажиментите, които е поел на етапа на подаване на заявлението, отговаря на критериите и взема предвид препоръките, съдържащи се в докладите за подбор и за мониторинг.
Поетите на етапа на подаване на заявлението ангажименти се смятат за изпълнени от определения град, ако между етапа на подаване на заявления и годината на проявата в програмата и в стратегията не са правени съществени промени, по-специално ако:
а)
бюджетът е запазен на равнище, при което е възможно реализирането на висококачествена културна програма в съответствие със заявлението за кандидатстване и с критериите;
б)
е зачетена подобаващо независимостта на творческия екип;
в)
европейското измерение е останало достатъчно силно в окончателния вариант на културната програма;
г)
в маркетинговата и информационната стратегия и в информационните материали, използвани от определения град, ясно се посочва фактът, че действието е действие на Съюза;
д)
са налице планове за мониторинг и оценка на въздействието върху определения град от участието му в проявата.
Член 15
Практически договорености
Комисията по-специално:
а)
осигурява цялостната съгласуваност на действието;
б)
осигурява координацията между държавите членки и екипа;
в)
с оглед на целите, посочени в член 2, и на критериите и в тясно сътрудничество с екипа изготвя указания в подкрепа на процедурите по подбор и мониторинг;
г)
осигурява техническа подкрепа за екипа;
д)
публикува на своя интернет сайт всички доклади на екипа;
е)
публикува всяка важна информация и спомага за популяризиране на действието на европейско и международно равнище;
ж)
стимулира обмена на опит и на добри практики между предишни, настоящи и бъдещи градове, носители на званието, както и между градовете кандидати, и насърчава разпространението в широк мащаб на докладите за оценка на градовете и на извлечените поуки.
Член 16
Оценка
1. Оценката на резултатите, постигнати от всяка европейска столица на културата през годината, е отговорност на съответния град.
Комисията изготвя общи указания и показатели за съответните градове въз основа на целите, посочени в член 2, и на критериите, за да осигури последователен подход към процедурата за оценка.
Съответните градове изготвят своите доклади за оценка и ги предават на Комисията до 31 декември през годината, следваща годината на проявата.
Комисията публикува докладите за оценка на своята интернет страница.
2. Освен оценките на градовете Комисията осигурява редовното провеждане на външна и независима оценка на резултатите от действието.
Тази външна и независима оценка е насочена към поставянето на всички предишни европейски столици на културата в европейски контекст, който дава възможност да се правят сравнения и да се извличат полезни поуки за бъдещите европейски столици на културата, както и за всички европейски градове. Посочените оценки обхващат оценка на действието като цяло, включително на ефективността на процесите, участващи в провеждането му, неговото въздействие и начините за усъвършенстването му.
Комисията представя на Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите следните доклади въз основа на тези оценки, придружени, ако това е целесъобразно, от съответни предложения:
а)
първоначален междинен доклад - до 31 декември 2024 г.;
б)
втори междинен доклад - до 31 декември 2029 г.;
в)
последващ доклад - до 31 декември 2034 г.
Член 17
Отмяна и преходни разпоредби
Отменя се Решение № 1622/2006/ЕО. Посоченото решение обаче продължава да се прилага по отношение на градовете, които са определени или са в процес на определяне за европейски столици на културата за годините 2013 - 2019.
Член 18
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
DECIZIA NR. 445/2014/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 16 aprilie 2014
de instituire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033 și de abrogare a Deciziei nr. 1622/2006/CE
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167 alineatul (5) prima liniuță,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizele Comitetului Regiunilor (1),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) urmărește realizarea unei uniuni tot mai strânse între popoarele europene și însărcinează Uniunea, între altele, să contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, respectând totodată diversitatea națională și regională a acestora și punând în evidență, în același timp, moștenirea culturală comună. În această privință, Uniunea, după caz, sprijină și completează acțiunea statelor membre de îmbunătățire a cunoașterii și a diseminării culturii și istoriei popoarelor europene.
(2)
Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare, aprobată de Consiliu prin rezoluția sa din 16 noiembrie 2007 (3) și de Parlamentul European prin rezoluția sa din 10 aprilie 2008 (4), stabilește obiectivele activităților viitoare ale Uniunii din domeniul culturii. Activitățile respective ar trebui să promoveze diversitatea culturală și dialogul intercultural, să promoveze cultura în calitate de catalizator al creativității în cadrul creșterii economice și al ocupării forței de muncă, precum și în calitate de element vital în cadrul relațiilor internaționale ale Uniunii.
(3)
Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, care a intrat în vigoare la 18 martie 2007 și la care Uniunea este parte, are ca scop protejarea și promovarea diversității culturale, stimularea interculturalității și creșterea gradului de conștientizare a valorii diversității culturale la nivel local, național și internațional.
(4)
Decizia nr. 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a instituit o acțiune în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru anii 2007-2019.
(5)
Evaluările capitalelor europene ale culturii, precum și consultarea publică privind viitorul respectivei acțiuni după 2019 au indicat faptul că evenimentul a devenit treptat una dintre cele mai ambițioase inițiative culturale din Europa, precum și una dintre cele mai apreciate de cetățenii europeni. Se impune, prin urmare, să fie instituită o nouă acțiune aferentă anilor 2020-2033.
(6)
Pe lângă obiectivele inițiale ale acțiunii „Capitale europene ale culturii”, care vizau punerea în evidență a bogăției și diversității culturilor europene și a caracteristicilor comune ale acestora, precum și promovarea unei mai bune cunoașteri reciproce între cetățenii europeni, orașele deținătoare ale titlului de „Capitală Europeană a Culturii” („titlul”) au adăugat, de asemenea, în mod progresiv, o nouă dimensiune, utilizând efectul de pârghie al titlului pentru a-și stimula dezvoltarea lor mai generală, în conformitate cu strategiile și prioritățile lor respective.
(7)
Obiectivele acțiunii instituite prin prezenta decizie ar trebui să se conformeze pe deplin obiectivelor programului „Europa creativă”, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), care își propune să protejeze, să dezvolte și să promoveze diversitatea culturală și lingvistică europeană, să promoveze patrimoniul cultural al Europei și să consolideze competitivitatea sectoarelor culturale și creative europene, în special cea a sectorului audiovizual, cu scopul de a sprijini creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Realizarea obiectivelor menționate ar trebui să contribuie, de asemenea, la consolidarea sentimentului de apartenență la un spațiu cultural comun și la stimularea dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce.
(8)
Pentru a atinge obiectivele menționate, este important ca orașele deținătoare ale titlului să încerce să dezvolte legături între sectoarele lor culturale și creative, pe de o parte, și sectoare cum sunt educația, cercetarea, mediul, dezvoltarea urbană sau turismul cultural, pe de altă parte. În special, experiențele trecute au demonstrat potențialul acțiunii „Capitale europene ale culturii” drept catalizator pentru dezvoltarea locală și turismul cultural, după cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial - un nou cadru politic pentru turismul european”, salutată de Consiliu în concluziile sale din 12 octombrie 2010 și aprobată de Parlamentul European în rezoluția sa din 27 septembrie 2011 (7).
(9)
Este important, de asemenea, ca orașele deținătoare ale titlului să își propună să promoveze incluziunea socială și egalitatea de șanse și să facă tot posibilul pentru a asigura implicarea în măsura cea mai mare cu putință a tuturor părților componente ale societății civile la pregătirea și punerea în aplicare a programului cultural, acordând o atenție specială tinerilor, precum și grupurilor marginalizate și defavorizate.
(10)
De asemenea, evaluările și consultarea publică au arătat totodată în mod convingător că acțiunea „Capitale europene ale culturii” poate aduce multe beneficii orașelor atunci când este planificată cu grijă. Aceasta rămâne, în primul rând, o inițiativă culturală, dar poate da naștere, de asemenea, unor avantaje sociale și economice semnificative, în special atunci când este inclusă în cadrul unei strategii de dezvoltare a orașului respectiv pe termen lung, bazată pe cultură.
(11)
Acțiunea „Capitale europene ale culturii” a suscitat totodată numeroase provocări. Pregătirea unui program de activități culturale desfășurate pe parcursul unui an este solicitantă, iar unele orașe deținătoare ale titlului au reușit mai bine decât altele să valorifice potențialul. Prin urmare, acțiunea respectivă ar trebui să fie consolidată, pentru a ajuta toate orașele să valorifice la maximum deținerea titlului.
(12)
Titlul ar trebui să fie rezervat în continuare orașelor, indiferent de dimensiunea acestora, dar, pentru a ajunge la un public mai larg și pentru a amplifica impactul, orașele în cauză ar trebui să poată implica întreaga lor zonă limitrofă, ca și înainte.
(13)
Acordarea titlului ar trebui să se bazeze în continuare pe un program cultural special creat, care ar trebui să aibă o dimensiune europeană puternică. Programul cultural respectiv ar trebui să facă parte dintr-o strategie pe termen lung cu un impact durabil asupra dezvoltării economice, culturale și sociale la nivel local.
(14)
Procedura de selecție în două etape, bazată pe o listă cronologică a statelor membre și realizată de către un juriu de experți independenți, s-a dovedit a fi echitabilă și transparentă. Procedura a permis orașelor să își amelioreze candidaturile între etapa preselecției și cea a selecției pe baza sugestiilor de specialitate primite de la juriul respectiv și a asigurat o distribuție echitabilă a titlului între toate statele membre. În plus, pentru a garanta continuitatea acțiunii "Capitale europene ale culturii" și pentru a evita pierderea experienței și a know-how-ului care ar rezulta din înlocuirea simultană a tuturor experților, aceasta ar trebui să se facă în mod eșalonat.
(15)
Ar trebui să se asigure în continuare expertiza la nivel național, permițând statelor membre să numească maximum doi experți în juriul care desfășoară procedurile de selectare și de monitorizare.
(16)
Criteriile de selecție ar trebui să fie formulate mai explicit cu scopul de a oferi orientări mai bune orașelor candidate în ceea ce privește obiectivele și cerințele pe care trebuie să le îndeplinească pentru a li se acorda titlul. Criteriile respective ar trebui, de asemenea, să fie mai ușor cuantificabile pentru a ajuta juriul la selecția și monitorizarea orașelor. În această privință, ar trebui să se acorde o atenție specială planurilor orașelor candidate vizând activitățile cu efecte durabile înscrise într-o strategie de politici culturale pe termen lung, care pot avea un impact cultural, economic și social durabil.
(17)
Orașele candidate ar trebui să exploreze posibilitatea, acolo unde este cazul, de a recurge la sprijin financiar din partea programelor și fondurilor Uniunii.
(18)
Faza de pregătire dintre nominalizarea unui oraș și anul pentru care este acordat titlul este de o importanță crucială pentru succesul acțiunii „Capitale europene ale culturii”. Părțile interesate au ajuns la un consens larg conform căruia măsurile de însoțire introduse prin Decizia nr. 1622/2006/CE au fost foarte utile pentru orașele în cauză. Aceste măsuri ar trebui să fie dezvoltate în continuare, în special prin sporirea frecvenței reuniunilor de monitorizare și a vizitelor experților în orașele în cauză și prin consolidarea schimburilor de experiență dintre orașele care au deținut, cele care dețin și cele care vor deține titlul și orașele candidate. Orașele nominalizate ar putea, de asemenea, să dezvolte legături suplimentare cu alte orașe deținătoare ale titlului.
(19)
Premiul „Melina Mercouri” instituit prin Decizia nr. 1622/2006/CE a dobândit o puternică valoare simbolică, care depășește cu mult suma acordată efectiv de către Comisie. Cu toate acestea, pentru a garanta faptul că orașele nominalizate își îndeplinesc angajamentele, condițiile de plată ale sumei aferente premiului ar trebui să fie mai stricte și mai explicite.
(20)
Este important ca orașele respective să specifice clar în toate materialele promoționale că acțiunea instituită prin prezenta decizie reprezintă o acțiune a Uniunii.
(21)
Evaluările Comisiei privind precedentele capitale europene ale culturii, care au la bază date colectate la nivel local, nu au putut furniza date primare privind impactul pe care îl are titlul. Prin urmare, orașele însele ar trebui să fie actorii-cheie în procesul de evaluare.
(22)
Experiența evenimentelor trecute a arătat că participarea țărilor candidate poate ajuta la apropierea acestora de Uniune prin scoaterea în evidență a aspectelor comune ale culturilor europene. Prin urmare, acțiunea instituită prin prezenta decizie ar trebui să fie deschisă participării țărilor candidate și potențialilor candidați ulterior anului 2019.
(23)
Cu toate acestea, în perioada 2020-2033, acoperită de prezenta decizie, din motive de echitate față de orașele din statele membre, orașelor din țările candidate și din potențialii candidați ar trebui să li se permită să participe la o singură competiție pentru titlu. De asemenea, tot din motive de echitate față de statele membre, fiecare țară candidată sau potențial candidat ar trebui să poată deține titlul o singură dată în perioada respectivă.
(24)
Decizia nr. 1622/2006/CE ar trebui să fie abrogată. Cu toate acestea, dispozițiile sale ar trebui să se aplice în continuare, pentru toate orașele care au fost deja nominalizate sau care sunt în curs de a fi nominalizate până în 2019.
(25)
Deoarece obiectivele prezentei decizii, respectiv protejarea și promovarea diversității culturilor din Europa, evidențierea trăsăturilor comune culturilor și stimularea contribuției culturii la dezvoltarea pe termen lung a orașelor, nu pot fi îndeplinite în mod suficient de către statele membre, dată fiind nevoia, în special, de criterii și proceduri comune, clare și transparente pentru selecție și monitorizare, precum și de o strânsă coordonare între statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele preconizate ale acțiunii, pot să fie îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, definit la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor menționate,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Instituirea acțiunii
O acțiune a Uniunii intitulată „Capitale europene ale culturii” este instituită pentru perioada 2020-2033 (denumită în continuare „acțiunea”).
Articolul 2
Obiective
(1) Obiectivele generale ale acțiunii sunt:
(a)
protejarea și promovarea diversității culturilor din Europa și evidențierea caracteristicilor comune, precum și creșterea sentimentului de apartenență la un spațiu cultural comun în rândul cetățenilor;
(b)
stimularea contribuției culturii la dezvoltarea pe termen lung a orașelor în conformitate cu strategiile și prioritățile lor respective.
(2) Obiectivele specifice ale acțiunii sunt:
(a)
îmbunătățirea gamei, a diversității și a dimensiunii europene ale ofertei culturale în orașe, inclusiv prin intermediul cooperării transnaționale;
(b)
extinderea accesului și a participării la cultură;
(c)
consolidarea capacității sectorului cultural și a legăturilor sale cu alte sectoare;
(d)
conturarea mai fermă a profilului internațional al orașelor prin intermediul culturii.
Articolul 3
Accesul la acțiune
(1) Competiția pentru titlu este deschisă orașelor, care pot implica și zonele lor limitrofe.
(2) Numărul de orașe deținătoare ale titlului într-un anumit an (denumit în continuare „anul pentru care este acordat titlul”) este de maximum trei.
Titlul se acordă în fiecare an unui număr maxim de un oraș în fiecare din cele două state membre care apar în calendarul prevăzut în anexă (denumit în continuare „calendarul”) și, în anii relevanți, unui oraș dintr-o țară candidată sau dintr-un potențial candidat sau unui oraș dintr-o țară care aderă la Uniune în condițiile prevăzute la alineatul (5).
(3) Orașele din statele membre au dreptul de a li se acorda titlul pentru un an conform ordinii în care figurează statele membre în calendar.
(4) Orașele din țările candidate sau din potențialii candidați care participă la programul „Europa creativă” sau la programele ulterioare ale Uniunii de sprijinire a culturii la data publicării apelului pentru depunerea candidaturilor menționat la articolul 10 alineatul (2) își pot depune candidatura pentru titlu pentru un an în cadrul unei competiții deschise organizate o dată la trei ani, conform calendarului.
Orașele din țările candidate și din potențialii candidați pot participa la o singură competiție în perioada 2020-2033.
Fiecare țară candidată sau potențial candidat poate deține titlul o singură dată în perioada 2020-2033.
(5) Atunci când o țară aderă la Uniune după 4 mai 2014, însă înainte de 1 ianuarie 2027, are dreptul de a găzdui evenimentul la șapte ani după aderarea sa, conform normelor și procedurilor aplicabile statelor membre. Calendarul se actualizează în consecință. Atunci când o țară aderă la Uniune la data de 1 ianuarie 2027 sau ulterior acestei date, nu are dreptul de a participa în cadrul prezentei acțiuni în calitate de stat membru.
Cu toate acestea, în anii în care există deja trei orașe care dețin titlul conform calendarului, orașele din țările menționate la primul paragraf au dreptul de a deține titlul numai în anul următor disponibil în calendar, în ordinea aderării țărilor respective.
Dacă un oraș dintr-o țară menționată la primul paragraf a participat anterior la o competiție pentru țările candidate și potențialii candidați, nu poate participa la nicio competiție ulterioară pentru statele membre. În cazul în care un oraș dintr-o astfel de țară a fost nominalizat să dețină titlul în perioada 2020-2033, în conformitate cu alineatul (4), țara respectivă nu are dreptul, după aderarea sa, de a organiza o competiție ca stat membru în perioada menționată.
Dacă mai mult de o țară aderă la Uniune la aceeași dată și dacă nu există un acord între țările respective privind ordinea de participare la acțiune, Consiliul organizează o tragere la sorți.
Articolul 4
Aplicare
(1) Pe baza criteriilor prevăzute la articolul 5, Comisia redactează un formular de candidatură comun, care este utilizat de toate orașele candidate.
În cazul în care un oraș candidat implică zona sa limitrofă, candidatura se înregistrează sub denumirea orașului respectiv.
(2) Fiecare candidatură se bazează pe un program cultural cu o dimensiune europeană puternică.
Programul cultural se desfășoară pe durata anului pentru care este acordat titlul și este special creat pentru titlu, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 5.
Articolul 5
Criterii
Criteriile de evaluare a candidaturilor (denumite în continuare „criteriile”) sunt distribuite în următoarele categorii: „contribuția la strategia pe termen lung”, „dimensiunea europeană”, „conținutul cultural și artistic”, „capacitatea de a produce rezultate”, „implicarea publicului” și „gestionarea”, astfel:
1.
în ceea ce privește categoria „contribuția la strategia pe termen lung”, sunt luați în considerare următorii factori:
(a)
existența, la data depunerii candidaturii, a unei strategii culturale pentru orașul candidat, care acoperă acțiunea și include planuri pentru susținerea activităților culturale, prevăzute pentru anii următori anului pentru care este acordat titlul;
(b)
planurile de consolidare a capacității sectoarelor culturale și creative, inclusiv dezvoltarea unor legături pe termen lung între sectoarele culturale, economice și sociale ale orașului candidat;
(c)
impactul cultural, social și economic preconizat, inclusiv asupra dezvoltării urbane, preconizat pe termen lung, pe care titlul l-ar putea avea asupra orașului candidat;
(d)
planurile de monitorizare și evaluare a impactului titlului asupra orașului candidat și de diseminare a rezultatelor evaluării;
2.
în ceea ce privește categoria „dimensiunea europeană”, sunt evaluați următorii factori:
(a)
domeniul de aplicare și calitatea activităților de promovare a diversității culturale a Europei, a dialogului intercultural și a unei mai bune înțelegeri reciproce între cetățenii europeni;
(b)
domeniul de aplicare și calitatea activităților care pun în evidență aspectele comune ale culturilor, patrimoniului și istoriei europene, precum și integrarea europeană și temele europene actuale;
(c)
domeniul de aplicare și calitatea activităților la care participă artiști europeni, cooperarea cu operatori sau orașe din țări diferite, incluzând, atunci când este cazul, orașe care dețin titlul, precum și parteneriate transnaționale;
(d)
strategia menită să atragă interesul publicului larg european și internațional;
3.
în ceea ce privește categoria „conținutul cultural și artistic”, sunt evaluați următorii factori:
(a)
existența unei viziuni și a unei strategii artistice clare și coerente pentru programul cultural;
(b)
implicarea artiștilor locali și a organizațiilor culturale în elaborarea și punerea în aplicare a programului cultural;
(c)
gama și diversitatea activităților propuse și nivelul general al calității lor artistice;
(d)
capacitatea de a îmbina patrimoniul cultural local și formele de artă tradiționale cu expresiile culturale noi, inovatoare și experimentale;
4.
în ceea ce privește categoria „capacitatea de a produce rezultate”, orașele candidate trebuie să demonstreze că:
(a)
candidatura beneficiază de susținere politică extinsă și solidă și de un angajament durabil din partea autorităților locale, regionale și naționale;
(b)
orașul candidat dispune sau va dispune de o infrastructură adecvată și viabilă pentru a deține titlul;
5.
în ceea ce privește categoria „implicarea publicului”, sunt evaluați următorii factori:
(a)
implicarea populației locale și a societății civile în pregătirea candidaturii și în punerea în aplicare a acțiunii;
(b)
crearea de oportunități noi și durabile pentru o gamă largă de cetățeni, în special tineri, voluntari și persoane marginalizate și defavorizate, inclusiv minorități, de a asista sau participa la activități culturale, acordându-se o atenție deosebită persoanelor cu handicap și persoanelor în vârstă în ceea ce privește accesibilitatea acestor activități;
(c)
strategia generală pentru extinderea categoriilor de public, în special legătura cu mediul educațional și participarea școlilor;
6.
în ceea ce privește categoria „gestionarea”, sunt evaluați următorii factori:
(a)
fezabilitatea strategiei de strângere de fonduri și a bugetului propus, care include, dacă este cazul, planuri de solicitare a unui sprijin financiar din programele și fondurile Uniunii și acoperă faza de pregătire, anul pentru care este acordat titlul, evaluarea și dispozițiile pentru activitățile ulterioare, precum și planul pentru situațiile neprevăzute;
(b)
structura de gestiune și de punere în aplicare prevăzută pentru acțiune, care prevede, printre altele, o cooperare adecvată între autoritățile locale și structura de punere în aplicare, inclusiv echipa artistică;
(c)
procedurile pentru numirea directorului general și a directorului artistic și domeniile lor de acțiune;
(d)
strategia de marketing și comunicare să fie cuprinzătoare și să scoată în evidență faptul că acțiunea reprezintă o acțiune a Uniunii;
(e)
structura de punere în aplicare să dispună de personal cu experiență și competențe adecvate pentru a planifica, gestiona și pune în aplicare programul cultural pentru anul pentru care este acordat titlul.
Articolul 6
Juriul de experți
(1) Se înființează un juriu de experți independenți (denumit în continuare „juriul”) pentru desfășurarea procedurilor de selecție și monitorizare.
(2) Juriul este format din 10 experți numiți de instituțiile și organele Uniunii (denumiți în continuare „experți europeni”) în conformitate cu alineatul (3).
(3) După organizarea unei cereri deschise de exprimare a interesului, Comisia propune un grup de potențiali experți europeni.
Parlamentul European, Consiliul și Comisia aleg câte trei experți din grupul respectiv și îi numesc în conformitate cu procedurile lor.
Comitetul Regiunilor selectează un expert din grup și numește expertul respectiv în conformitate cu procedurile sale.
La selectarea experților europeni, fiecare instituție și fiecare organ al Uniunii urmărește să asigure complementaritatea competențelor, o repartizare geografică echilibrată, precum și echilibrul de gen în alcătuirea globală a juriului.
(4) Pe lângă experții europeni, pentru selecția și monitorizarea unui oraș dintr-un stat membru, statul membru în cauză are dreptul de a numi până la doi experți în juriu, în conformitate cu propriile sale proceduri și cu consultarea Comisiei.
(5) Toți experții trebuie:
(a)
să fie cetățeni ai Uniunii;
(b)
să fie independenți;
(c)
să aibă experiență și expertiză aprofundate în:
(i)
sectorul cultural;
(ii)
dezvoltarea culturală a orașelor; sau
(iii)
organizarea unui eveniment din seria „Capitala europeană a culturii” sau a unui eveniment cultural internațional de o amploare și o importanță similare;
(d)
să fie în măsură să consacre activității din cadrul juriului un număr adecvat de zile de lucru pe an.
(6) Juriul își desemnează președintele.
(7) Experții europeni sunt numiți pentru o perioadă de trei ani.
Fără a aduce atingere primului paragraf, în ceea ce privește prima alcătuire a juriului, Parlamentul European își numește experții pentru trei ani, Comisia pentru doi ani, iar Consiliul și Comitetul Regiunilor pentru un an.
(8) Toți experții declară orice conflict de interese existent sau potențial cu privire la un anumit oraș candidat. În cazul în care un expert face o astfel de declarație sau în cazul în care un astfel de conflict de interese iese la iveală, expertul respectiv demisionează, iar instituția sau organul relevant al Uniunii sau statul membru în cauză îl înlocuiește pe expertul respectiv pentru perioada rămasă până la încheierea mandatului, în conformitate cu procedura aplicabilă.
Articolul 7
Depunerea candidaturilor în statele membre
(1) Fiecare stat membru este responsabil pentru organizarea competiției între orașele de pe teritoriul său conform calendarului.
(2) Statele membre în cauză publică un apel pentru depunerea candidaturilor cel puțin cu șase ani înaintea anului pentru care este acordat titlul.
Prin derogare de la primul paragraf, statele membre care au dreptul să nominalizeze un oraș pentru deținerea titlului în 2020 publică acest apel cât mai curând posibil după 4 mai 2014.
Fiecare apel pentru depunerea candidaturilor cuprinde formularul de candidatură menționat la articolul 4 alineatul (1).
Termenul de depunere a candidaturilor de către orașele candidate în cadrul fiecărui apel pentru depunerea candidaturilor se stabilește la cel puțin 10 luni de la data publicării sale.
(3) Candidaturile sunt notificate Comisiei de către statele membre în cauză.
Articolul 8
Preselecția în statele membre
(1) Fiecare stat membru vizat convoacă juriul pentru o reuniune de preselecție cu orașele candidate, cu cel puțin cinci ani înaintea anului pentru care este acordat titlul.
Prin derogare de la primul paragraf, statele membre care au dreptul de a nominaliza orașe la titlu pentru anul 2020 pot prelungi respectivul termen cu cel mult un an.
(2) După evaluarea candidaturilor conform criteriilor, juriul convine asupra unei liste restrânse de orașe candidate și întocmește un raport de preselecție asupra tuturor candidaturilor, furnizând printre altele recomandări în atenția orașelor candidate preselecționate.
(3) Juriul prezintă raportul de preselecție statelor membre în cauză și Comisiei.
(4) Fiecare stat membru în cauză aprobă în mod oficial preselecția candidaturilor, stabilită pe baza raportului juriului.
Articolul 9
Selecția în statele membre
(1) Orașele candidate preselecționate își completează și își revizuiesc candidaturile astfel încât să respecte criteriile și să ia în considerare recomandările cuprinse în raportul de preselecție și le înaintează statului membru în cauză, care le transmite apoi Comisiei.
(2) Fiecare stat membru vizat convoacă juriul pentru o reuniune de selecție cu orașele candidate preselecționate, în termen de cel mult nouă luni după reuniunea de preselecție.
Dacă este necesar, în consultare cu Comisia, statul membru vizat poate prelungi termenul de nouă luni cu o perioadă rezonabilă.
(3) Juriul evaluează candidaturile completate și revizuite.
(4) Juriul emite un raport de selecție privind candidaturile orașelor candidate preselecționate, precum și o recomandare pentru nominalizarea unui singur oraș din statul membru în cauză.
Raportul de selecție conține, de asemenea, recomandări adresate orașului în cauză cu privire la progresele care trebuie realizate înainte de anul pentru care este acordat titlul.
Juriul prezintă raportul de selecție statului membru în cauză și Comisiei.
(5) Fără a aduce atingere alineatului (4), în cazul în care niciunul dintre orașele candidate nu îndeplinește toate criteriile, juriul poate recomanda neacordarea titlului în anul respectiv.
Articolul 10
Preselecția și selecția în țările candidate și în potențialii candidați
(1) Comisia este responsabilă de organizarea competiției între orașele din țările candidate și din potențialii candidați.
(2) Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene un apel pentru depunerea candidaturilor, cel puțin cu șase ani înaintea anului pentru care este acordat titlul.
Fiecare apel pentru depunerea candidaturilor cuprinde formularul de candidatură menționat la articolul 4 alineatul (1).
Termenul pentru depunerea candidaturilor în cadrul fiecărui apel pentru depunerea candidaturilor se stabilește la cel puțin 10 luni de la data publicării sale.
(3) Preselecția orașelor este efectuată de juriu cel puțin cu cinci ani înaintea anului pentru care este acordat titlul, pe baza candidaturilor acestora. Nu se organizează nicio reuniune cu orașele candidate.
După evaluarea candidaturilor conform criteriilor, juriul convine asupra unei liste restrânse de orașe candidate și întocmește un raport de preselecție asupra tuturor candidaturilor, furnizând printre altele recomandări în atenția orașelor candidate preselecționate.
Juriul transmite Comisiei raportul de preselecție.
(4) Orașele candidate preselecționate își completează și își revizuiesc candidaturile astfel încât să respecte criteriile și să ia în considerare recomandările cuprinse în raportul de preselecție și le înaintează Comisiei.
Comisia convoacă juriul pentru o reuniune de selecție cu orașele candidate preselecționate, în termen de cel mult nouă luni după reuniunea de preselecție.
Dacă este necesar, Comisia poate prelungi termenul de nouă luni cu o perioadă rezonabilă.
(5) Juriul evaluează candidaturile completate și revizuite.
(6) Juriul emite un raport de selecție privind candidaturile orașelor candidate preselecționate, precum și o recomandare pentru nominalizarea unui singur oraș dintr-o țară candidată sau dintr-un potențial candidat.
Raportul de selecție conține, de asemenea, recomandări adresate orașului în cauză cu privire la progresele care trebuie realizate înainte de anul pentru care este acordat titlul.
Juriul transmite Comisiei raportul de selecție.
(7) Fără a aduce atingere alineatului (6), în cazul în care niciunul dintre orașele candidate nu îndeplinește toate criteriile, juriul poate recomanda neacordarea titlului în anul respectiv.
Articolul 11
Nominalizare
(1) Fiecare stat membru vizat nominalizează un oraș la titlu, pe baza recomandărilor cuprinse în raportul de selecție al juriului, și notifică nominalizarea Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor cu cel puțin patru ani înaintea anului pentru care este acordat titlul.
Prin derogare de la primul paragraf, statele membre care au dreptul să nominalizeze orașe la titlu pentru anul 2020 pot prelungi respectivul termen cu cel mult un an.
(2) În cazul țărilor candidate și al potențialilor candidați, Comisia nominalizează un oraș la titlu în anii relevanți, pe baza recomandărilor cuprinse în raportul de selecție al juriului, și notifică nominalizarea Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Regiunilor, cu cel puțin patru ani înaintea anului pentru care este acordat titlul.
(3) Nominalizările menționate la alineatele (1) și (2) sunt însoțite de o justificare pe baza rapoartelor juriului.
(4) În cazul în care un oraș implică zona sa limitrofă, nominalizarea privește orașul.
(5) În termen de două luni de la notificarea nominalizărilor, Comisia publică lista orașelor nominalizate drept capitale europene ale culturii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C.
Articolul 12
Cooperarea între orașele nominalizate
Orașele nominalizate pentru același an urmăresc să dezvolte legături între programele lor culturale, o astfel de cooperare putând fi luată în considerare în cadrul procedurii de monitorizare prevăzute la articolul 13.
Articolul 13
Monitorizare
(1) Juriul monitorizează pregătirea orașelor nominalizate pentru anul aferent titlului, furnizând acestora sprijin și orientări din momentul nominalizării lor până la începutul anului pentru care este acordat titlul.
(2) În acest scop, Comisia convoacă trei reuniuni de monitorizare la care urmează să participe juriul și orașele nominalizate, după cum urmează:
(a)
cu trei ani înaintea anului pentru care este acordat titlul;
(b)
cu 18 luni înaintea anului pentru care este acordat titlul;
(c)
cu două luni înaintea anului pentru care este acordat titlul.
Statul membru sau țara candidată sau potențialul candidat în cauză poate desemna un observator care să participe la reuniunile respective.
Cu șase săptămâni înainte de fiecare reuniune de monitorizare, orașele nominalizate transmit Comisiei rapoarte privind progresele înregistrate.
În timpul reuniunilor de monitorizare, juriul evaluează pregătirile și oferă consiliere cu scopul de a ajuta orașele nominalizate să dezvolte un program cultural de înaltă calitate și o strategie eficace. Juriul acordă o atenție deosebită recomandărilor stabilite în raportul de selecție și în rapoartele de monitorizare precedente menționate la alineatul (3).
(3) După fiecare reuniune de monitorizare, juriul întocmește un raport de monitorizare a stadiului pregătirilor și a potențialelor măsuri de luat.
Juriul transmite rapoartele sale de monitorizare Comisiei, precum și orașelor nominalizate și respectivelor state membre sau țări candidate sau potențiali candidați.
(4) Pe lângă reuniunile de monitorizare, Comisia poate organiza vizite ale juriului în orașele nominalizate ori de câte ori este necesar.
Articolul 14
Premiul
(1) Comisia poate acorda un premiu sub forma unei sume de bani în onoarea Melinei Mercouri (denumit în continuare „premiul”) unui oraș nominalizat, sub rezerva finanțării puse la dispoziție în temeiul cadrului financiar multianual relevant.
Aspectele juridice și financiare ale premiului sunt reglementate în cadrul programelor Uniunii de sprijinire a culturii.
(2) Contravaloarea premiului este achitată până la sfârșitul lunii martie a anului pentru care este acordat titlul, cu condiția ca orașul nominalizat să respecte în continuare angajamentele asumate în stadiul depunerii candidaturii, să respecte criteriile și să țină seama de recomandările cuprinse în rapoartele de selecție și monitorizare.
Se consideră că angajamentele asumate în etapa depunerii candidaturii de către orașul nominalizat au fost respectate în cazul în care nu s-a făcut nicio modificare substanțială a programului și strategiei între etapa de depunere a candidaturii și anul pentru care este acordat titlul, în special dacă:
(a)
bugetul a fost menținut la un nivel capabil să pună în aplicare un program cultural de înaltă calitate conform candidaturii și criteriilor;
(b)
independența echipei artistice a fost respectată în mod corespunzător;
(c)
dimensiunea europeană a rămas suficient de puternică în versiunea finală a programului cultural;
(d)
strategia de marketing și comunicare și materialele promoționale utilizate de către orașul nominalizat reflectă în mod clar faptul că acțiunea reprezintă o acțiune a Uniunii;
(e)
planurile de monitorizare și evaluare a impactului titlului asupra orașului nominalizat sunt deja întocmite.
Articolul 15
Măsuri practice
Comisia are ca misiune în special:
(a)
să asigure coerența de ansamblu a acțiunii;
(b)
să asigure coordonarea dintre statele membre și juriu;
(c)
din perspectiva obiectivelor menționate la articolul 2 și a criteriilor, să stabilească orientări pentru sprijinirea procedurilor de selecție și monitorizare, în strânsă cooperare cu juriul;
(d)
să ofere sprijin tehnic juriului;
(e)
să publice toate rapoartele juriului pe pagina sa de internet;
(f)
să facă publice toate informațiile relevante și să contribuie la vizibilitatea acțiunii la nivel european și internațional;
(g)
să stimuleze schimbul de experiență și de bune practici între precedentele, actualele și viitoarele orașe deținătoare ale titlului, precum și între orașele candidate și să promoveze difuzarea mai largă a rapoartelor de evaluare a orașelor și a experienței dobândite.
Articolul 16
Evaluare
(1) Răspunderea de a evalua rezultatele anului în calitate de capitală europeană a culturii revine fiecărui oraș în cauză.
Comisia stabilește orientări comune și indicatori pentru orașele respective, pe baza obiectivelor menționate la articolul 2 și a criteriilor, pentru a asigura o abordare coerentă a procedurii de evaluare.
Orașele respective întocmesc rapoartele lor de evaluare și le transmit Comisiei până la data de 31 decembrie a anului următor anului pentru care este acordat titlul.
Comisia publică rapoartele de evaluare pe pagina sa de internet.
(2) În afara evaluărilor realizate de către orașe, Comisia asigură faptul că au loc periodic evaluări externe și independente ale rezultatelor acțiunii.
Evaluările externe și independente se axează pe plasarea tuturor capitalelor europene ale culturii precedente într-un context european, pentru a permite comparații și pentru a trage învățăminte utile pentru viitoarele capitale europene ale culturii, precum și pentru toate orașele europene. Evaluările respective includ o evaluare a acțiunii în ansamblu, inclusiv a eficienței proceselor implicate în desfășurarea sa, a impactului său și a modului în care aceasta ar putea fi îmbunătățită.
Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Regiunilor următoarele rapoarte întocmite pe baza evaluărilor menționate, însoțite, dacă este cazul, de propuneri corespunzătoare:
(a)
un prim raport intermediar până la 31 decembrie 2024;
(b)
un al doilea raport intermediar până la 31 decembrie 2029;
(c)
un raport ex post până la 31 decembrie 2034.
Articolul 17
Abrogare și dispoziții tranzitorii
Decizia nr. 1622/2006/CE se abrogă. Cu toate acestea, această decizie rămâne în vigoare în ceea ce privește orașele nominalizate sau care urmează a fi nominalizate drept capitale europene ale culturii pentru anii din perioada 2013-2019.
Articolul 18
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Strasbourg, 16 aprilie 2014.