РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 360/2014 AL COMISIEI
din 9 aprilie 2014
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ferosiliciu originar din Republica Populară Chineză și din Rusia, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 172/2008 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de ferosiliciu (denumit în continuare „FeSi”) care se încadrează în prezent la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90, originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Egipt, Kazahstan, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Rusia (denumite în continuare „măsurile antidumping definitive”).
(2)
Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 31,2 % pentru importurile din RPC, cu excepția societăților Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) și Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), de 18,0 % pentru importurile din Egipt, cu excepția societății The Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), de 33,9 % pentru importurile din Kazahstan, de 5,4 % pentru importurile din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și de 22,7 % pentru importurile din Rusia, cu excepția societății Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1297/2009 al Consiliului (3) a abrogat taxa antidumping instituită prin Regulamentul (CE) nr. 172/2008 la importurile de FeSi originar din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei.
(4)
La 30 noiembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială (denumită în continuare „reexaminarea intermediară”), în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, înaintată de un producător-exportator din Rusia, Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant și de societatea afiliată acestuia Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (denumite în continuare, în mod colectiv, „grupul rus”). Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 60/2012 (4), a încheiat reexaminarea intermediară parțială datorită lipsei de dovezi suficiente cu privire la caracterul durabil al modificării circumstanțelor. În mod special, grupul rus nu a demonstrat că comportamentul său în materie de prețuri are un caracter durabil. Prin urmare, marja de dumping stabilită pentru grupul rus în cadrul anchetei inițiale nu a fost modificată. Oferta de angajament depusă de grupul rus a fost respinsă din aceleași motive.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(5)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 28 noiembrie 2012, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Euroalliages (denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din producția totală de FeSi a Uniunii.
(6)
Cererea s-a referit la următoarele două țări: RPC și Rusia.
(7)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(8)
Constatând, după consultarea Comitetului consultativ, existența unor dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 28 februarie 2013, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare "avizul de deschidere"), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2012 (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(10)
Comisia a anunțat oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC și din Rusia, importatorii neafiliați, utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții țărilor exportatoare, cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.
(11)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(12)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și de importatori neafiliați din Uniune implicați în anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute Comisiei în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(13)
Având în vedere faptul că un singur producător-exportator din RPC a furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-a exprimat dorința de a coopera cu Comisia, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare pentru producătorii-exportatori din RPC. După ce a primit chestionarul, producătorul-exportator a decis să nu continue cooperarea. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat în cadrul anchetei.
(14)
În ceea ce privește Rusia, toți producătorii ruși cunoscuți au fost invitați să coopereze la anchetă, și anume Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK și grupul rus. Doar grupul rus a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete de reexaminare.
(15)
Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea importatorilor neafiliați. Prin urmare, se consideră că niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat în cadrul anchetei.
(16)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la șase dintre cei șapte producători cunoscuți de FeSi din Uniune. Având în vedere numărul relativ redus de producători din Uniune, nu s-a prevăzut eșantionarea în cadrul anchetei de reexaminare.
(17)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Spania
Ferropem - Chambery, Franța
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Polonia
OFZ a.s. - Istebne, Slovacia
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Slovenia
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Suedia
(b)
utilizatori din Uniune:
Aperam SA - Luxemburg
Ugitech - Ugine, Franța
(c)
producătorul-exportator din Rusia:
Grupul rus:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK”) - Chelyabinsk, Rusia
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF”) - Novokuznetsk, Rusia
RFA International LP („RFAI”) - Mishawaka, SUA
(d)
producători din țara analogă:
Elkem AS, Oslo, Norvegia
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norvegia
Finnfjord AS, Finnsnes, Norvegia.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(18)
Produsul în cauză este ferosiliciul încadrat în prezent la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90, originar din RPC și Rusia.
(19)
FeSi este produs în cuptoare electrice cu arc prin procedeul reducerii cuarțului cu ajutorul unor produse conținând carbon. Acest proces este energointensiv. FeSi se comercializează sub formă de bucăți, granule sau pulbere și este disponibil în calități diferite, în funcție de raportul dintre conținutul de siliciu și cel de impurități (de exemplu, aluminiu). FeSi cu un conținut de siliciu de minimum 70 % este considerat un produs cu un grad înalt de puritate. FeSi cu un conținut de siliciu între 55 % și 70 %, este un produs cu o puritate medie, iar FeSi cu un conținut de siliciu sub 55 % este un produs cu un nivel scăzut de puritate. Produsul în cauză este utilizat în principal în industria fierului și a oțelului ca dezoxidant și compus de aliaj.
2. Produsul similar
(20)
Întrucât RPC nu este o țară cu economie de piață și nu a fost anchetată în cursul prezentei anchete, s-a constatat că FeSi produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune, FeSi produs și vândut în Norvegia (denumită în continuare „țara analogă”) și FeSi produs în Rusia au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și au aceleași utilizări ca și FeSi produs în RPC și în Rusia și vândut la export către Uniune. Acestea sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(21)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea celor două țări în cauză.
IMPORTURILE DIN RPC
1. Observații preliminare
(22)
Astfel cum se menționează în considerentul 13 de mai sus, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Astfel, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe faptele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(23)
Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (datele Eurostat și datele chineze privind exporturile), precum și alte informații aflate la dispoziția publicului.
(24)
Absența cooperării a afectat comparația între valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs. Astfel cum se explică în considerentul 30 de mai jos, s-a considerat adecvat să se stabilească atât valoarea normală, cât și prețul de export la nivel global, și anume bazate pe un singur produs, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(25)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, aceeași metodologie ca cea folosită în ancheta inițială pentru a stabili existența dumpingului a fost folosită în cazurile în care s-a constatat că circumstanțele nu s-au schimbat.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Determinarea valorii normale
(26)
În avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații cu privire la propunerea sa de a utiliza Norvegia ca țară terță cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. Norvegia a fost utilizată ca țară analogă în ancheta inițială. În absența comentariilor din partea vreunei părți cu privire la acest aspect, s-a concluzionat că Norvegia ar trebui să fie selectată din nou ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(27)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din Norvegia a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor din RPC către Uniune, mai precis dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.
(28)
Ulterior, s-a examinat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pe parcursul PAR.
(29)
Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie ponderată a prețurilor de vânzare profitabile efectuate pe piața internă în cursul PAR.
2.2. Determinarea prețului de export
(30)
Astfel cum se menționează în considerentul 24 de mai sus, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(31)
Volumul și prețurile de import au fost extrase din baza de date privind importurile a Eurostat pentru cele trei coduri NC menționate în considerentul 18 de mai sus, care permit diferențierea în funcție de calitate. Având în vedere că s-a considerat adecvat să se determine prețul de export pe baza unei medii, datele extrase pentru codurile NC 7202 29 10 și 7202229210290 au fost ajustate în funcție de conținutul de siliciu prevăzut în codul NC 7202 21 00. Această metodă este cea propusă în cererea de reexaminare pentru a estima volumul total al importurilor în funcție de calitatea FeSi75. Volumul și prețurile importurilor din aceste trei coduri NC au fost agregate și ponderate pentru a reflecta o medie.
(32)
În cele din urmă, acest preț mediu de import la nivelul CIF a fost ajustat prin deducerea în special a costurilor de transport pentru a obține valoarea franco fabrică. Astfel, prețul de vânzare a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețului efectiv plătit sau de plătit care a fost raportat în statisticile Eurostat privind importurile.
2.3. Comparație și ajustări
(33)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost efectuată pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-au luat în considerare și diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În special, au fost făcute ajustări pentru a reflecta taxele vamale de export, pe baza datelor menționate în cererea de reexaminare, având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi.
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(34)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că marja de dumping, exprimată ca procent al prețului franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 165 %.
(35)
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că volumul total al importurilor de produs în cauză în Uniune a scăzut dramatic după instituirea măsurilor inițiale și că marja de dumping menționată anterior a fost stabilită pe baza unui volum limitat de importuri (și anume mai puțin de 2 500 de tone pe parcursul PAR).
(36)
Prin urmare, pentru a asigura caracterul complet al analizei, s-a examinat, de asemenea, comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi față de cele mai importante trei piețe din afara Uniunii, și anume Japonia, Coreea de Sud și Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”).
(37)
În acest scop, cifrele de export chineze au fost utilizate pentru a stabili prețul exporturilor chineze către Japonia, Coreea de Sud și SUA. Comparația cu valoarea normală stabilită mai sus a arătat, de asemenea, existența unui dumping, variind între 86 % și 92 %, în funcție de țara de destinație.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Capacitatea de producție a RPC
(38)
RPC este, de departe, țara cu cea mai ridicată producție de FeSi. Capacitatea sa de producție a fost estimată la 10-11 milioane de tone pe an în cursul PAR. Prin urmare, se estimează că industria din RPC a funcționat la 50 % din capacitatea sa de producție. Aceasta înseamnă că există o capacitate neutilizată de aproximativ 5,5 milioane de tone pe an, ceea ce reprezintă aproape de șapte ori consumul total din Uniune. În pofida acestei capacități excedentare, pe baza informațiilor furnizate de către solicitant, se pare că, întrucât în RPC se construiesc în prezent furnale mai mari și mai eficiente, capacitatea de producție a acesteia este în curs de extindere.
(39)
Nu există dovezi care să sugereze faptul că nivelul consumului de pe piața internă din China sau de pe piețele țărilor terțe ar crește semnificativ și ar absorbi, astfel, creșterea producției în cazul în care s-ar utiliza capacitățile neutilizate ale producătorilor chinezi.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(40)
După instituirea unor măsuri definitive în februarie 2008, importurile din RPC au scăzut în mod constant și au devenit marginale, reprezentând mai puțin de 1 % din consumul Uniunii în decursul PAR. După o creștere maximă a importurilor de aproximativ 330 400 de tone în 2007, importurile au scăzut până la mai puțin de 2 500 de tone în 2012. Cu toate acestea, piața UE pentru FeSi rămâne atractivă pentru exporturile chineze, având în vedere nivelurile observate ale prețurilor.
(41)
Astfel cum s-a menționat anterior, în RPC există o importantă capacitate excedentară de producție, care sugerează o motivație puternică pentru a găsi piețe alternative menite să absoarbă acest surplus de capacitate de producției. Cu toate acestea, având în vedere mai multe restricții pentru export aplicate de guvernul chinez (și anume o taxă de export de 25 %, TVA nerambursabilă de 17 % și licențe de export), exporturile chineze au scăzut, în general, de la un nivel maxim de 1,5 milioane în 2007 până la 0,4 milioane de tone în 2009. Cu toate acestea, începând din anul 2010, s-a observat o creștere generală a exporturilor, volumul exporturilor crescând până la 0,8 milioane de tone, iar în 2013 volumul acestora a fost estimat la 0,7 milioane de tone. Cele mai recente cifre indică un nivel susținut al exporturilor, al căror volum este mai mare decât consumul total al Uniunii.
(42)
În pofida acestor restricții privind exporturile, producătorii chinezi au exportat un volum semnificativ de FeSi către piețele internaționale care nu fac obiectul niciunei restricții privind importurile (și anume Japonia, Coreea de Sud și SUA).
(43)
La prima vedere, piața asiatică ar putea fi o alternativă pentru absorbirea unei părți a producției excedentare chineze. Cu toate acestea, conform informațiilor prezentate de către solicitant, evoluțiile recente de pe piața asiatică pot face ca aceasta să fie mai puțin atractivă pentru exporturile chineze.
(44)
Într-adevăr, piața asiatică va fi grav afectată de punerea în funcțiune în Malaysia a două noi instalații producătoare de ferosiliciu (uzinele Pertama Ferroalloys și Sarawak Ferroalloys). Se estimează că, începând cu 2014, producția anuală de ferosiliciu a Malaysiei va crește cu 420 000 de tone, ferosiliciul fiind vândut către țările vecine din Asia de Sud-Est, în special către Japonia, care are nevoie de 600 000 de tone de ferosiliciu pe an. Producția uzinelor din Malaysia va avea un impact negativ asupra exporturilor chineze către Asia de Sud-Est. În plus, producătorii de oțel din Japonia și oțelăriile din Coreea de Sud deja au încheiat acorduri de achiziționare anuală a unor volume semnificative de ferosiliciu de la noii producători din Malaysia, ceea ce face mai dificilă pătrunderea pe piață a exporturilor chinezești.
(45)
În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, producătorul-exportator a afirmat că producția Malaysiei a fost supraevaluată. După verificare, această observație a fost considerată pertinentă și, prin urmare, producția Malaysiei a fost corectată la aproximativ 370 000 de tone.
(46)
Prin urmare, se preconizează că producția suplimentară a Malaysiei va duce la creșterea concurenței pe această piață deja saturată, pe care RPC și Rusia dețin, în prezent, o cotă semnificativă.
(47)
Prezența redusă a produselor chineze pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă se explică, în principal, prin restricția privind exporturile instituită de guvernul chinez, menționată în considerentul 41 de mai sus.
(48)
Prețurile de pe piața UE ar acționa, de asemenea, ca un stimulent pentru absorbirea capacității excedentare a producătorilor chinezi. Într-adevăr, media prețurilor de pe piața Uniunii în 2012 a fost cel puțin la fel de ridicată ca prețurile de export ale producătorilor chinezi către principalele țări de destinație (Japonia, Coreea de Sud și SUA), subliniind și mai mult atractivitatea pieței Uniunii în cazurile în care vânzările către alte destinații devin mai problematice.
(49)
Prin urmare, se poate concluziona că piața europeană, una dintre cele mai mari la nivel mondial, rămâne atractivă pentru producătorii chinezi.
4. Constatările privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(50)
Capacitățile de producție neutilizate disponibile în RPC și prețurile relativ atractive de pe piața Uniunii conduc la concluzia că există un risc de creștere a exporturilor chineze de produs în cauză, dacă s-ar permite expirarea măsurilor în vigoare.
(51)
Având în vedere capacitățile de producție neutilizate actuale și cele potențiale din RPC și faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, precum și presiunile preconizate asupra exporturilor chineze în Asia de Sud-Est, se poate concluziona că este foarte probabil ca exportatorii din RPC să-și sporească exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor fi abrogate.
IMPORTURI DIN RUSIA
1. Observații preliminare
(52)
Astfel cum se menționează în considerentul 14 de mai sus, un singur grup de producători a cooperat la procedură. Cu toate acestea, s-a constatat că grupul rus a reprezentat o proporție semnificativă din producția totală a Rusiei - și anume aproximativ 78 % din producția totală de FeSi a Rusiei -, precum și cea mai mare parte a importurilor de FeSi originare din Rusia în Uniune. Prin urmare, s-a considerat că informațiile furnizate de grupul rus, combinate cu informații provenite din alte surse, cum ar fi cererea de reexaminare și statisticile comerciale disponibile privind importurile (transmise de Eurostat) trebuie să fie folosite pentru a evalua probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului.
(53)
Pentru calcularea marjei de dumping, se consideră că societățile care fac parte din grupul rus - JSC CHEMK și JSC KF - sunt afiliate în sensul articolului 143 din Codul vamal (7), la fel ca în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, s-a calculat o singură marjă de dumping pentru întregul grup, pe baza următoarei metodologii. Suma aferentă marjei de dumping a fost calculată pentru fiecare producător-exportator în parte, înainte de a determina o marjă medie ponderată de dumping pentru întregul grup. Trebuie remarcat faptul că această metodologie a fost diferită de metodologia utilizată în ancheta inițială, în care calcularea dumpingului a fost efectuată prin agregarea tuturor datelor privind producția și vânzările entităților producătoare. Metodologia diferită a fost utilizată în reexaminarea intermediară încheiată. Modificarea circumstanțelor care a justificat modificarea metodologiei s-a datorat unei schimbări în structura corporativă a grupului care a permis identificarea vânzărilor și producției fiecărui producător din cadrul grupului.
2. Importurile care au făcut obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Determinarea valorii normale
(54)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar către clienți independenți efectuate de producătorii-exportatori cooperanți a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor acestora către Uniune, mai precis dacă volumul total al vânzărilor interne respective a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export de produs în cauză către Uniune.
(55)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările pe piața internă au fost suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această examinare a fost efectuată pentru tipuri de produs vândute de un producător-exportator pe piața sa internă, despre care s-a constatat ca sunt direct comparabile cu tipul de produs vândut la export către Uniune. Vânzările pe piața internă ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când volumul total al vânzărilor acestui tip de produs realizate pe piața internă de producătorul-exportator către clienți neafiliați a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat de acesta către Uniune.
(56)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale tipurilor de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata PAR.
(57)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(58)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip, în cursul PAR.
(59)
Atunci când nu au fost realizate vânzări interne ale unui anumit tip de produs și când vânzările interne au fost insuficiente pentru unele tipuri de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(60)
În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorilor-exportatori cooperanți sau pe datele disponibile.
2.2. Determinarea prețului de export
(61)
Pe parcursul PAR, vânzările la export ale grupului rus către Uniune au fost realizate prin intermediul societății sale afiliate (importatorul afiliat) RFAI care exercita toate funcțiile de import pentru mărfurile puse în liberă circulație în cadrul Uniunii, mai precis funcțiile unui importator afiliat.
(62)
Prin urmare, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, ajustate pentru a ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare, precum și de o marjă rezonabilă pentru costurile VAG și pentru profit. În acest scop, s-a utilizat procentul efectiv al costurilor VAG și, în absența unor noi informații din partea importatorilor independenți cu privire la profitul realizat, s-a utilizat rata de profit aplicată în ancheta inițială, respectiv 6 %.
(63)
Grup rus a susținut că RFAI ar trebui să fie tratată ca făcând parte din aceeași entitate economică unică (denumită în continuare „EEU”), întrucât ambele sunt controlate și gestionate de către aceleași persoane, iar societățile funcționează ca o entitate economică unică. Prin urmare, la determinarea prețului de export nu ar trebui să se facă nicio deducere pentru profitul și cheltuielile VAG ale RFAI.
(64)
Dacă asocierea între grupul rus și RFAI a fost efectuată sau nu sub forma unei EEU nu este un aspect relevant în contextul unei ajustări pentru calcularea prețului de export, efectuată în temeiul articolului 2 alineatul (9).
(65)
Prin urmare, întrucât vânzările la export ale grupului rus au fost realizate prin intermediul unei societăți asociate (RFAI), prețul de export a trebuit să fie ajustat prin deducerea unei marje rezonabile pentru costurile VAG și pentru profit, astfel cum se prevede în mod explicit la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Din acest motiv, afirmația trebuie să fie respinsă.
(66)
Producătorul-exportator a reiterat afirmația cu privire la existența unei EEU și a susținut că existența acesteia nu permite efectuarea ajustărilor prin deducerea costurilor VAG și a profitului în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. De asemenea, acesta a afirmat că, chiar dacă ajustările ar fi justificate, prețul de export construit ar trebui să includă doar cheltuielile aferente importurilor efectuate de RFAI și să excludă toate costurile VAG legate de exporturile EEU. În cele din urmă, acesta a declarat că nu este de acord cu constatarea inexistenței unei EEU în acest caz.
(67)
Existența unei EEU nu este relevantă în contextul construirii prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Atâta timp cât condițiile prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (9) din regulamentul de bază sunt îndeplinite, gradul de control sau integrarea sunt irelevante pentru evaluarea legalității ajustărilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) (8). Articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază prevede obligativitatea Comisiei de a construi, în anumite situații, un preț de export și de a-l ajusta în funcție de un anumit număr de parametri, inclusiv atunci când părțile „par a fi asociate”. Textul de la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază specifică în mod clar „operarea unei ajustări” (subliniere adăugată de către Comisie). Comisia a verificat îndeplinirea de către RFAI a tuturor funcțiilor care revin în mod normal unui importator afiliat din UE. Într-adevăr, RFAI este puternic implicat în activitatea internațională a grupului (asistență pentru clienți, logistică și calendarul livrărilor, achiziționarea de bunuri de capital și materii prime esențiale etc.). Prin urmare, condiția necesară pentru efectuarea unei ajustări în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază a fost îndeplinită, justificând ajustările efectuate. În consecință, se concluzionează că ajustările efectuate au fost necesare în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
(68)
Producătorul-exportator a afirmat că din hotărârea pronunțată în cauza Nikopolsky/Interpipe (9) rezultă că, dacă exportatorul și comerciantul afiliat constituie o EEU, nu este permisă efectuarea unei ajustări a prețului de export în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Afirmația este neîntemeiată. De fapt, hotărârea respectivă se referă la o ajustare efectuată în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) pentru comisioanele nominale primite de către un comerciant ale cărui funcții sunt similare cu cele ale unui agent care lucrează pe bază de comision. Această jurisprudență este, prin urmare, irelevantă pentru cazul de față, în care societatea elvețiană RFAI îndeplinește toate funcțiile care revin în mod normal unui importator afiliat. Existența unei EEU nu are același impact asupra ajustărilor efectuate în temeiul articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază ca impactul din cazul ajustărilor solicitate în temeiul articolului 2 alineatul (9) din respectivul regulament. În plus, părțile nu au ocazia de a solicita o ajustare în vederea asigurării unei marje rezonabile pentru costurile VAG și profit. O astfel de ajustare se efectuează în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când părțile sunt asociate.
(69)
În ceea ce privește domeniul de aplicare a ajustării, cererea de deducere parțială a costurilor VAG și a profitului nu poate fi acceptată, în absența unor dovezi relevante prezentate de către producătorul-exportator. Ajustările în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază sunt cele inerente construirii unui preț de export în cazurile cele mai des întâlnite de asociere. În cazul în care costurile VAG globale și profitul ar fi doar parțial ajustate, o astfel de modificare ar trebui să se bazeze pe dovezile furnizate de producătorul-exportator în ceea ce privește costurile, în special, pe dovezile care atestă că aceste costuri reprezintă cheltuieli speciale suportate între import și revânzarea ulterioară în legătură cu o activitate care nu este direct legată de importul produsului în cauză.
(70)
Grupul rus a susținut, de asemenea, că nicio deducere a taxei antidumping nu ar trebui să fie efectuată la calcularea prețului de export în conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, întrucât taxa se reflectă în mod corespunzător în prețurile de revânzare și în prețurile de vânzare ulterioară în Uniune.
(71)
Ancheta a stabilit, în special, că în cazul a 99 % dintre operațiunile raportate, prețurile de revânzare a produsului în cauză în Uniune nu au reflectat taxa plătită. Prin urmare, se poate concluziona că taxa antidumping nu s-a reflectat în mod corespunzător în prețurile de revânzare practicate de grupul rus. Prin urmare, solicitarea respectivă a grupului rus nu a putut fi acceptată, iar valoarea taxelor antidumping a fost dedusă la calcularea prețurilor de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
2.3. Comparație și ajustări
(72)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost efectuată pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, s-au luat în considerare diferențele care afectează comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(73)
Au fost efectuate ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, cheltuielile de asigurare, costurile terminale și de manipulare, costurile de credit și comisioanele, în cazul în care acestea erau aplicabile și justificate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.4. Dumpingul în cursul PAR
(74)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pe tip de produs, pe o bază franco fabrică, separat pentru fiecare dintre producătorii-exportatori care fac parte din grupul rus.
(75)
Producătorul-exportator în cauză a formulat mai multe reclamații privind calculul marjei de dumping.
(76)
În primul rând, în ceea ce privește ajustarea costului cuarțitului achiziționat de către o societate producătoare din cadrul grupului de la cealaltă societate producătoare din cadrul grupului, a fost contestată adăugarea unei marje de profit de 5 % la prețul de achiziție revizuit. Argumentul utilizat este că ambele societăți fac parte din aceeași entitate economică unică.
(77)
Deși argumentul referitor la EEU este irelevant în contextul ajustării costului cuarțitului, se recunoaște faptul că tranzacțiile între părțile afiliate pot fi făcute fără realizarea unui profit. În absența vânzărilor de cuarțit către părți externe, existența unui profit nu a putut fi demonstrată. Prin urmare, a fost omisă marja de profit aferentă costului ajustat al cuarțitului, iar determinarea existenței unui dumping a fost revizuită în consecință.
(78)
O a doua reclamație s-a referit la aplicarea de către Comisie a recomandărilor Organului OMC de soluționare a litigiilor în cazul litigiului cu Norvegia referitor la somon. În cazul respectiv, s-a recomandat ca, atunci când vânzările interne ale unui anumit tip de produs nu sunt reprezentative, costurile VAG și profitul realizat în urma tranzacțiilor respective să fie utilizate la construirea valorii normale. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că aplicarea noii metodologii în cadrul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu este permisă întrucât nu a avut loc nicio modificare substanțială a circumstanțelor care să permită acest lucru.
(79)
În cadrul unei audieri acordate producătorului-exportator, Comisia a explicat metodologia utilizată de Organul de soluționare a litigiilor pentru cazul referitor la somon, producătorul-exportator continuând să considere că recomandarea Organului OMC încalcă articolul 2 alineatele (4) și (6) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, este de datoria Comisiei să pună în aplicare astfel de hotărâri în contextul obligațiilor care îi revin în cadrul OMC. O astfel de metodologie afectează toate cazurile și nu numai anchetele deschise în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază.
(80)
Ca urmare a unei a treia reclamații, Comisia a corectat ocurențele în care costurile suportate de un producător-exportator din grup au fost comparate cu anumite vânzări ale celuilalt producător-exportator.
(81)
De asemenea, Comisia confirmă că cifra de afaceri a fost ajustată în același mod ca și costurile de producție - cum ar fi costurile de transport, de asigurare și de manipulare - în vederea stabilirii analizei de rentabilitate și, respectiv, ca și costurile de ambalare în vederea determinării marjelor de dumping.
(82)
Într-o a patra cerere, producătorul-exportator consideră că taxa antidumping în vigoare a fost dedusă în mod nejustificat din prețul de export. Pentru a demonstra acest lucru, producătorul-exportator afirmă că prețurile de vânzare la export au fost mai mari cu peste 100 % în perioada anchetei de reexaminare decât în perioada anchetei inițiale, fapt care ar dovedi, conform afirmațiilor acestuia, că taxa antidumping a fost încorporată în prețurile de export. În plus, anumite drepturi de import și taxe antidumping nu ar fi trebuit deduse, întrucât se presupune că acestea au fost plătite în avans și s-au referit la o perioadă viitoare. În cele din urmă, costurile aferente unui birou în Japonia și impozitele pe profit federale și cantonale elvețiene nu ar fi trebuit, nici ele, să fie luate în considerare de către Comisie.
(83)
Dovezile furnizate de producătorul-exportator nu sunt concludente în sensul dovedirii faptului că taxa antidumping s-a reflectat în mod corespunzător în prețul de export în acest caz și pentru acest produs. Atât prețurile de revânzare, cât și costurile de producție au crescut puternic de la ancheta inițială. Prin urmare, creșterea prețurilor de export nu poate fi atribuită în mod convingător presupusei reflectări a taxei. Pentru a ilustra caracterul neconcludent al dovezilor prezentate, Comisia a comparat prețurile de export cu costul produselor, inclusiv taxa antidumping, în perioada anchetei de reexaminare, iar din această comparație a rezultat faptul că 99 % dintre tranzacțiile de export nu au un preț de export suficient de mare pentru a acoperi taxa antidumping. În cele din urmă, chiar în cazul în care nu se deduce taxa, acest lucru nu ar fi suficient pentru a elimina constatarea privind dumpingul considerabil și nici nu ar afecta concluziile privind probabilitatea unei continuări a dumpingului. Prin urmare, aceasta nu ar avea niciun impact asupra rezultatului prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(84)
Comisia a observat că plata în avans a unor taxe de import și taxe antidumping este imposibilă și că aceste taxe sunt percepute la import. În plus, grupul a utilizat un antrepozit vamal, ceea ce înseamnă că taxele au fost datorate numai atunci când importurile și vânzările au fost realizate efectiv. De asemenea, pe baza unei comparații între balanța de verificare din 31 decembrie 2012 și conturile auditate, s-a stabilit în mod clar că auditorii au recalificat taxele antidumping despre care s-a presupus că au fost plătite în avans în taxe antidumping plătite efectiv, cu titlu de costuri în contul de profit și pierdere.
(85)
Costurile aferente biroului din Japonia nu erau legate de produsul în cauză și, prin urmare, nu au influențat calculul efectuat de către Comisie. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. În cele din urmă, impozitele elvețiene menționate ar fi putut să fie excluse numai în cazul în care acestea s-ar fi referit la plata impozitului pe profit, fapt care pare a fi adevărat, conform răspunsului la comunicarea concluziilor. Prin urmare, calcularea dumpingului a fost ajustată în consecință.
(86)
Dobânda ajustată aferentă unui împrumut acordat de o societate din grup localizată în Insulele Virgine britanice către o altă societate din grup a fost revizuită de Comisie ca răspuns la afirmația conform căreia astfel de împrumuturi pot fi efectuate sub condițiile pieței și, în esență, sunt justificate numai în cazul în care dobânda aferentă împrumutului este mai scăzută decât dobânda solicitată de o bancă. De asemenea, Comisia confirmă faptul că marja de profit a RFAI a fost aplicată valorii nete facturate în deviza contului societății și că aceasta nu a fost bazată pe nivelul CIF după adăugarea anumitor costuri.
(87)
Ținând cont de considerațiile de mai sus și în urma revizuirii calcului având în vedere acceptarea argumentelor privind vânzările de cuarțit în interiorul grupului, împrumutul acordat în interiorul grupului și impozitele pe profit federale și cantonale elvețiene, marja de dumping, exprimată ca procent al prețului franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost revizuită și stabilită la 43 %.
(88)
Trebuie reamintit că reexaminarea intermediară menționată în considerentul 4 de mai sus a concluzionat că importurile grupului din Rusia s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul perioadei cuprinse între octombrie 2009 și septembrie 2010.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(89)
Pe lângă analiza existenței dumpingului pe parcursul PAR, s-a examinat și probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului.
3.1. Capacitatea de producție a Rusiei
(90)
Rusia se situează pe locul al doilea, la nivel mondial, în ceea ce privește producția de FeSi. Conform societății de cercetare a pieței Metal Expert, capacitatea de producție de FeSi a Rusiei se ridică la aproximativ 900 000 de tone. Această cifră include producția cuptoarelor care pot fabrica FeSi, dar și alte tipuri de feroaliaje. Într-adevăr, echipamentele de producție ale celor doi producători (și anume JSC CHEMK și Serov Ferroalloy Plant) permit trecerea de la producția de FeSi la producția de alte tipuri de feroaliaje, într-o perioadă scurtă de timp. Cu toate acestea, echipamentul celorlalți producători ruși (și anume Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK și JSC KF) permite numai producerea de FeSi.
(91)
În urma comunicării concluziilor, singurul producător-exportator care a cooperat la anchetă a afirmat că informațiile sale nu au fost luate în considerare la calcularea capacității de producție a Rusiei. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 52, principala sursă de informare folosită a fost cea oferită de grupul rus respectiv. Raportul realizat de societatea Metal Expert a fost utilizat pentru a stabili capacitățile de producție ale altor producători ruși. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(92)
În plus, producătorul-exportator respectiv a susținut că producția JSC CHEMK a fost evaluată în mod greșit, afirmând că este, practic, imposibil să se treacă de la producerea unui feroaliaj la producerea altuia, fără costuri suplimentare semnificative și fără întârzieri. Cu toate acestea, dovezile colectate în timpul verificării la fața locului la sediul JSC CHEMK arată faptul că cuptoarele JSC CHEMK pot trece de la producerea unui feroaliaj la producerea altuia, fără întârzierile menționate mai sus. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(93)
Producția reală în cursul PAR a fost estimată la aproximativ 633 000 de tone (baza FeSi75), cu o capacitate de producție neutilizată de până la 267 000 de tone. Utilizând o abordare prudentă și luând în considerare capacitatea de producție utilizată pentru fabricarea celorlalte feroaliaje, capacitatea neutilizată pentru FeSi este de cel puțin 120 000 de tone.
(94)
Grupul rus a susținut că estimarea capacității neutilizate a Rusiei a fost incorectă, întrucât Comisia nu a ținut cont de faptul că grupul rus a funcționat la 95-100 % din capacitatea sa de producție. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în considerentul de mai sus, a fost urmată o abordare prudentă, fiind luată în considerare capacitatea de producție neutilizată efectivă. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(95)
Pe baza raportului realizat de societatea Metal Expert, capacitatea neutilizată semnificativă este explicată de o scădere pronunțată, de 50 %, a cererii interne în perioada 2002-2009, aceasta rămânând stabilă până în 2012. Capacitatea de producție depășește, prin urmare, cu mult, cererea de pe piața internă. Prin urmare, producătorii ruși depind de exporturi.
3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(96)
În pofida existenței măsurilor actuale, piața UE este încă atractivă pentru exportatorii ruși. Nivelul importurilor observat în cursul PAR arată că importurile din Rusia au fost afectate, într-o anumită măsură, de taxele antidumping instituite, dar au fost încă puternic prezente pe parcursul PAR.
(97)
Una dintre părți a afirmat că piața pentru FeSi a Uniunii Europene ar fi neatractivă pentru un furnizor global precum grupul rus și că a avut loc o puternică scădere generală a importurilor, care a continuat în 2012. Partea respectivă a susținut că această tendință nu se va schimba în viitor. Cu toate acestea, în urma examinării datelor privind comerțul colectate de la Eurostat și în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, reiese faptul că importurile din Rusia au fost destul de stabile în perioada 2010-2012.
(98)
În plus, atunci când se compară prețurile de export ale produsului în cauză către Uniunea Europeană cu prețurile FeSi practicate pe piețele țărilor terțe, se constată că prețurile practicate de grupul rus față de UE sunt mai ridicate, în funcție de țara de destinație.
(99)
Prin urmare, afirmația conform căreia piața Uniunii nu este atractivă pentru producătorii ruși trebuie să fie respinsă.
(100)
Una dintre părți a afirmat că piața din Rusia devine din ce în ce mai atractivă, având în vedere mai multe proiecte în curs de realizare, cum ar fi Jocurile Olimpice de iarnă din 2014, care ar trebui să stimuleze cererea internă pentru oțel și, în consecință, să contribuie la creșterea consumului intern de FeSi. Cu toate acestea, ar trebui să se menționeze, în primul rând, faptul că partea în cauză nu a furnizat date relevante sau o estimare a impactului acestor proiecte asupra consumului intern de FeSi. În orice caz, în cazul în care această situație s-ar fi materializat, efectul respectiv ar fi trebuit să fie deja vizibil în 2012 și 2013. Cu toate acestea, datele disponibile arată că consumul intern a rămas stabil. În final, efectul acestor proiecte ar fi, în orice caz, limitat și cu caracter temporar. Prin urmare, această afirmație este respinsă. Una dintre părți a afirmat că supracapacitatea Rusiei este absorbită, în mare parte, de exporturile către piețele asiatice și către SUA. Într-adevăr, în cursul PAR, producătorii ruși au exportat în întreaga lume peste 73 % din producția lor. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 93 de mai sus, există încă o importantă supracapacitate de producție în Rusia, cauzată de scăderea consumului intern, ceea ce sugerează o nevoie puternică de a găsi piețe alternative pentru a compensa diminuarea vânzărilor interne și a absorbi surplusul de capacitate de producție.
(101)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 44 de mai sus, concurența va spori pe piețele asiatice, ca urmare a construirii unor noi instalații în Malaysia, care vor începe să producă aproximativ 420 000 de tone în 2014. Această situație va face mai dificile exporturile ruse către piața asiatică.
(102)
Astfel cum se explică în considerentul 45, estimarea producției Malaysiei a fost revizuită la 370 000 de tone.
(103)
În plus, exportatorii ruși fac deja obiectul unei anchete antidumping în SUA - una dintre principalele lor piețe de export -, ca urmare a unei plângeri în care se afirmă că aceștia practică marje de dumping substanțiale.
(104)
Prin urmare, trebuie concluzionat că producătorii-exportatori ruși depind, în mare măsură, de exporturile către piețele țărilor terțe, care vor face obiectul unei concurențe mai acerbe. Acest lucru va face ca piața Uniunii să fie și mai atractivă pentru ei.
4. Concluzii privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(105)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate trage concluzia că dumpingul continuă să afecteze importurile din Rusia și că este foarte probabil ca această practică să continue. Având în vedere capacitatea de producție neutilizată actuală și cea potențial viitoare din Rusia și faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, precum și expansiunea preconizată a capacității de producție a pieței din Asia de Sud-Est, se poate trage concluzia că este foarte probabil ca exportatorii ruși să-și sporească, în continuare, exporturile la prețuri de dumping către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.
5. Concluzie
(106)
Având în vedere considerațiile anterioare, se concluzionează că există un risc important și real de continuare a dumpingului cu privire la FeSi originar din RPC și din Rusia, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor existente.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(107)
În cursul PAR, produsul similar a fost fabricat de către șapte producători cunoscuți din Uniune. Aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(108)
Astfel cum se menționează în considerentul 16 de mai sus, șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate. Se estimează că întreprinderile în cauză reprezintă aproximativ 90 % din producția totală a Uniunii, iar situația lor este considerată reprezentativă pentru industria din Uniune.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul la nivelul Uniunii
(109)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor efectuate pe piața Uniunii de industria din Uniune către clienți independenți și către clienți afiliați, a unei estimări privind producătorul care nu a cooperat la anchetă (pe baza datelor din cererea de reexaminare) și a datelor Eurostat privind importurile, la nivelul codului NC.
(110)
În perioada examinată, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 40 %. Cu toate acestea, ar trebui să se țină seama de faptul că primul an al perioadei examinate (2009) a fost un an extrem de dificil din pricina efectelor negative ale crizei economice. În pofida redresării parțiale ulterioare anului 2009, consumul din Uniune nu a atins nivelurile înregistrate în cursul anchetei inițiale când, în fiecare an, consumul a fost mai mare de 850 000 de tone.
Tabelul 1
Consumul
2009
2010
2011
PAR
Consumul (tone)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indice (2009 = 100)
100
147
155
140
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, Eurostat.
2. Volumul, prețul și cota de piață ale importurilor din țările în cauză
(111)
Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC și din Rusia au fost analizate pe baza datelor Eurostat și a datelor colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Dat fiind faptul că volumele importurilor din RPC sunt foarte scăzute, importurile din țările în cauză nu au fost evaluate cumulativ.
(a) Volumul și cota de piață a importurilor vizate
(112)
S-a constatat că, în perioada examinată, importurile care fac obiectul unui dumping în Uniune au crescut, în ceea ce privește volumul și cota de piață, după cum urmează:
Tabelul 2
Volumul și cota de piață a importurilor vizate
2009
2010
2011
PAR
RPC
Volumul importurilor (tone)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indice (2009 = 100)
100
171
63
31
Cota de piață (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indice (2009 = 100)
100
116
41
22
Rusia
Volumul importurilor (tone)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indice (2009 = 100)
100
72
39
55
Cota de piață (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indice (2009 = 100)
100
49
25
39
Total țări vizate
Volumul importurilor (tone)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indice (2009 = 100)
100
82
42
52
Cota de piață (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indice (2009 = 100)
100
56
27
37
Sursa: Eurostat.
(113)
Volumele importurilor din țările în cauză au scăzut în mod considerabil, cu 48 %, în cursul perioadei examinate. Cota de piață a acestora a scăzut, de asemenea, de la 15,2 % în anul 2009 până la 5,7 % în cursul PAR. Ca urmare a acestei tendințe, exporturile chineze aproape au încetat să existe pe piața Uniunii. Cu toate acestea, producătorii-exportatori ruși își mențin o cotă de piață considerabilă, ceea ce face ca Rusia să fie cel de al patrulea mare exportator în Uniune.
(b) Prețurile importurilor și subcotarea prețurilor
(114)
Tabelul de mai jos indică prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping. În cursul perioadei examinate, prețul mediu de import din RPC a scăzut cu 38 %. Prețul mediu al importurilor din Rusia a crescut cu 31 % în această perioadă, dar a rămas sub prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune.
Tabelul 3
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping
2009
2010
2011
PAR
RPC
Preț mediu (EUR/tonă)
991
1 088
873
611
Indice (2009 = 100)
100
110
88
62
Rusia
Preț mediu (EUR/tonă)
716
776
889
999
Indice (2009 = 100)
100
108
124
140
Total țări vizate
Preț mediu (EUR/tonă)
742
840
887
976
Indice (2009 = 100)
100
113
119
131
Sursa: Eurostat.
(115)
Pentru a determina subcotarea prețului pe parcursul PAR, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii cooperanți din Uniune față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespondente, pe tip de produs, pentru importurile care fac obiectul unui dumping efectuate de producătorii cooperanți din Rusia către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.
(116)
Întrucât niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la ancheta de reexaminare, subcotarea prețurilor de export chineze a fost determinată prin compararea prețurilor medii ponderate practicate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii, pe bază franco fabrică, cu prețurile de export medii ale exporturilor chineze, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține seama de taxele vamale.
(117)
Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor cooperanți din Uniune pe parcursul PAR, a arătat o marjă medie ponderată de subcotare pe piața Uniunii cuprinsă între 6 % și 39 % în cazul Rusiei și, respectiv, de 46 % în cazul RPC.
3. Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
(118)
Volumul importurilor din țările terțe către piața Uniunii a crescut cu 33 % în cursul perioadei examinate, urmând tendința de creștere a consumului. Cota de piață deținută de importurile din țările terțe a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, aceasta reprezentând aproximativ 70 % din consumul Uniunii, cu o ușoară scădere în cursul PAR. Cu toate acestea, structura geografică a importurilor a fost mai schimbătoare, cu o creștere vizibilă a volumelor importate și a cotelor de piață ale Braziliei și Norvegiei, care par a fi principalele țări care au beneficiat de pe urma creșterii consumului.
(119)
Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate și rămân cu mult peste nivelul prețurilor importurilor din RPC și din Rusia.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(120)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.
(121)
În scopul analizei prejudiciului, situația economică a industriei din Uniune este evaluată pe baza unor indicatori precum producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costul unitar, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile și costul forței de muncă.
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(122)
Producția industriei din Uniune a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate. Creșterea a fost însemnată în special între 2009 și 2011, când producția a crescut cu 178 %. Aceasta a rămas stabilă, ulterior, în cursul PAR. Se reamintește faptul că primul an din perioada examinată a fost excepțional datorită crizei economice, fiind caracterizat printr-un nivel de producție neobișnuit de redus. Într-adevăr, deși a existat o redresare semnificativă după 2009, ar trebui să se reamintească faptul că producția industriei din Uniune nu a atins încă nivelul înregistrat la începutul anchetei inițiale (anul 2003), când a fost raportată o producție de peste 270 000 de tone.
Tabelul 5
Producția totală a industriei din Uniune
2009
2010
2011
PAR
Producție (tone)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indice (2009 = 100)
100
237
278
277
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(123)
Capacitatea de producție a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o ușoară creștere în cursul PAR. Având în vedere că producția a crescut semnificativ în perioada 2009-2011, gradul de utilizare a capacității a crescut, în total, cu 179 %. Această tendință s-a schimbat în PAR, când gradul de utilizare a capacității a scăzut. Această evoluție negativă nu a rezultat, cu toate acestea, din scăderea producției efective, ci din creșterea capacității.
Tabelul 6
Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
2009
2010
2011
PAR
Capacitatea de producție (tone)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indice (2009 = 100)
100
100
99
108
Gradul de utilizare a capacității (%)
27
64
75
69
Indice (2009 = 100)
100
237
279
257
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(b) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
(124)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți (stabilit pe baza vânzărilor către clienți afiliați și către clienți independenți de pe piața Uniunii) a urmat tendința consumului în perioada 2009-2011. Un alt salt brusc înregistrat în cursul PAR rezultă din redirecționarea vânzărilor industriei din Uniune de la clienți afiliați către clienți independenți din Uniune, care a fost observată în acest an. Aceasta s-a datorat unei schimbări a structurii corporative a unui producător din Uniune.
Tabelul 7
Vânzările realizate de industria din Uniune către clienți independenți
2009
2010
2011
PAR
Volum (tone)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indice (2009 = 100)
100
188
204
318
Sursa: Răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(125)
În timp ce volumul vânzărilor pe piața Uniunii a urmat tendința consumului, cota de piață a industriei din Uniune, după o creștere inițială în 2010, a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate, cu o tendință ușor ascendentă.
Tabelul 8
Cota de piață a industriei din Uniune
2009
2010
2011
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
14
21
22
25
Indice (2009 = 100)
100
155
165
187
Sursa: Răspunsurile la chestionar, Eurostat.
(126)
Astfel cum se menționează în considerentul 111 de mai sus, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 40 % între 2009 și PAR. Industria din Uniune a putut beneficia de această creștere, sporindu-și volumul vânzărilor și cota de piață, în aceeași perioadă.
(c) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(127)
Ocuparea forței muncă a industriei din Uniune în legătură cu produsul în cauză a crescut cu aproape 50 % în perioada examinată. Această creștere a numărului de angajați a fost, în același timp, însoțită de o creștere și mai pronunțată a productivității, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, care a reprezentat 86 % în aceeași perioadă.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă și productivitatea
2009
2010
2011
PAR
Numărul de angajați
701
869
1064
1042
Indice (2009 = 100)
100
124
152
149
Productivitate (unitate/angajat)
116
222
212
216
Indice (2009 = 100)
100
191
183
186
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare.
(d) Amploarea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(128)
Astfel cum se precizează în considerentele 37 și 87 de mai sus, marjele de dumping ale importurilor din țările în cauză rămân ridicate. Analiza indicatorilor de prejudiciu a dovedit că industria se redresează de pe urma practicilor de dumping anterioare. Cu toate acestea, redresarea este recentă, observându-se un anumit declin al mai multor indicatori de prejudiciu precum rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor pe piața Uniunii în cursul PAR. În plus, ar trebui subliniat faptul că această evoluție pozitivă are loc sub protecția actualelor măsuri antidumping. În caz de abrogare a măsurilor, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ.
(e) Prețurile de vânzare unitare medii practicate pe piața din Uniune și costurile unitare de producție
(129)
Prețurile de vânzare medii practicate de producătorii cooperanți din Uniune față de clienți neafiliați din Uniune au crescut cu 25 % în perioada 2009-2011 și apoi au scăzut, din nou, în cursul PAR. Aceste fluctuații ale prețurilor reflectă, în general, modificări ale costurilor materiilor prime și energiei în cursul aceleiași perioade. O tendință similară, și anume creșterea în perioada 2009-2011 și scăderea în cursul PAR, poate fi observată în cazul prețurilor de vânzare ale importurilor din țări terțe care acoperă cea mai mare parte din piața Uniunii.
Tabelul 10
Prețurile de vânzare și costurile
2009
2010
2011
PAR
Prețul de vânzare mediu unitar practicat în Uniune față de clienți independenți (EUR/tonă)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indice (2009 = 100)
100
113
125
101
Costul de producție unitar (EUR/tonă)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indice (2009 = 100)
100
94
112
97
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(f) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
(130)
În cursul perioadei luate în considerare, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital ale producătorilor din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 11
Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor
2009
2010
2011
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% vânzărilor din cifra de afaceri)
2,3
27,0
18,3
7,4
Fluxul de lichidități (în EUR)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investițiile (în EUR)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indice (2009 = 100)
100
79
95
102
Randamentul investițiilor (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(131)
Rentabilitatea producătorilor cooperanți din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare al vânzărilor produsului similar către clienți independenți, ca procent din cifra de afaceri relevantă. În 2009, marja de profit a fost foarte scăzută și chiar negativă pentru unii producători din Uniune; cu toate acestea, marja de profit a început să se redreseze în 2010, în paralel cu o creștere a consumului și a vânzărilor. Ar trebui să se remarce, totuși, faptul că, în cursul PAR, marja de profit este în scădere, în pofida faptului că volumul vânzărilor industriei cooperante din Uniune (ținând seama, de asemenea, de modificările survenite în structura corporativă) a rămas stabil. Acest aspect dă naștere unor preocupări privind evoluția viitoare a marjelor de profit realizate de industria din UE.
(132)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile și care a fost calculat pe baza operațiunilor, a fost pozitiv în întreaga perioadă examinată. Cu toate acestea, indicatorul respectiv s-a îmbunătățit abia în 2010, iar ulterior, în următorii doi ani, s-a deteriorat considerabil. Ancheta a arătat, de asemenea, că deteriorarea fluxului de lichidități a fost mai pronunțată pentru micii producători din Uniune. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din UE de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale în contextul economic actual.
(133)
Evoluția rentabilității și a fluxului de lichidități pe parcursul perioadei examinate a influențat capacitatea producătorilor cooperanți din Uniune de a investi în propriile activități. Prin urmare, nivelul investițiilor rămâne relativ ridicat și stabil pe parcursul perioadei examinate. Randamentul investițiilor, exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a devenit pozitiv doar după 2009. Cu toate acestea, urmând tendința rentabilității și a fluxului de lichidități, acest indicator a atins, de asemenea, nivelul său maxim în 2010 și a scăzut în mod constant în perioada 2011-2012.
(134)
Având în vedere cele de mai sus, se poate ajunge la concluzia că, deși performanța financiară a producătorilor cooperanți din Uniune a rămas solidă în cea mai mare parte a perioadei examinate, aceasta a început să se deterioreze spre sfârșitul acestei perioade, în special în cursul PAR. După cum se prezintă în tabelul 11, rentabilitatea vânzărilor UE a scăzut în mod considerabil, iar fluxul de lichidități generat de industria din Uniune a fost mai mic decât valoarea investițiilor, ceea ce indică faptul că industria a trebuit să recurgă la finanțare externă în cursul PAR.
(135)
În același timp, au fost comunicate preocupări cu privire la capacitatea de a mobiliza capital. Acest factor ar putea constitui un element critic de fragilizare a industriei din Uniune, în cazul în care se va permite expirarea măsurilor. În situația economică actuală, este probabil că industria din Uniune va avea dificultăți în a găsi mijloacele financiare pentru a face față revenirii importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză și că aceasta ar putea suferi, din nou, un prejudiciu grav, într-un interval foarte scurt de timp. Acest lucru este deosebit de îngrijorător pentru IMM-urile care fac parte din industria din Uniune.
(g) Stocuri
(136)
Deși nivelul stocurilor finale ale producătorilor cooperanți din Uniune a crescut cu 32 % între 2009 și PAR, acesta a scăzut proporțional cu nivelurile de producție și nu este considerat de către producători ca fiind anormal de ridicat.
Tabelul 12
Stocuri finale
2009
2010
2011
PAR
Stocuri finale (tone)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indice (2009 = 100)
100
89
109
132
Sursa: Răspunsurile la chestionar.
(h) Costurile cu forța de muncă
(137)
În timp ce numărul de persoane angajate de producătorii cooperanți din Uniune a crescut cu aproape 50 % în perioada examinată, salariile medii ale acestora au rămas stabile în această perioadă.
Tabelul 13
Costurile cu forța de muncă
2009
2010
2011
PAR
Costurile medii cu forța de muncă, pe angajat
(EUR)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indice (2009 = 100)
100
102
98
100
Sursa: răspunsurile la chestionar
CONCLUZIE PRIVIND SITUAȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(138)
Ancheta a arătat că importurile de produse la prețuri de dumping din țările în cauză au scăzut pe piața Uniunii după instituirea măsurilor inițiale, în 2008. Acest lucru a permis industriei din Uniune să obțină un nivel ridicat de producție, să-și crească volumul de vânzări, cota de piață și rentabilitatea și să-și îmbunătățească situația financiară generală.
(139)
Prin urmare, se trage concluzia că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Cu toate acestea, având în vedere scăderea consumului și deteriorarea anumitor indicatori financiari în cursul PAR, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, situația industriei din Uniune rămâne vulnerabilă.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(140)
Pentru a evalua probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor, a fost analizat impactul potențial al importurilor chineze și ruse asupra pieței și industriei din Uniune, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(141)
Analiza s-a axat pe evoluția consumului pieței din Uniune, capacitățile neutilizate, fluxurile comerciale și atractivitatea pieței Uniunii, precum și pe comportamentul în materie de prețuri al țărilor în cauză.
2. Consumul în Uniune
(142)
Consumul de produs în cauză în Uniune a scăzut cu 10 % în PAR, în comparație cu anul precedent. În același timp, aceasta reprezintă o reducere de peste 25 % în raport cu nivelul înregistrat înainte de criză, în 2007. Scăderea consumului de produs în cauză este determinată de scăderea producției de oțel în Uniune și se poate preconiza o scădere suplimentară în următorii ani. Aceasta va fi o provocare pentru industria din Uniune, care se va confrunta cu un mediu puternic concurențial. Prin urmare, se consideră că prezența importurilor la prețuri de dumping din RPC și din Rusia nu poate fi tolerată. Aceasta va exercita o presiune descrescătoare asupra prețurilor de pe piață și va denatura concurența și, prin urmare, va cauza un prejudiciu material substanțial producătorilor din Uniune.
3. Capacitățile de producție neutilizate, fluxurile comerciale, atractivitatea pieței Uniunii și comportamentul în materie de prețuri al țărilor în cauză
(a) RPC
(143)
Trebuie remarcat faptul că capacitatea totală de producție a produsului în cauză în RPC este estimată la 10-11 milioane de tone, ceea ce depășește consumul mondial de FeSi. În același timp, gradul general de utilizare a capacității de producție este în jur de 50 %.
(144)
Exporturile chineze de FeSi în întreaga lume au fost relativ stabile în cursul perioadei examinate, situându-se la un nivel de 0,8 milioane de tone. Acest nivel al exporturilor este, în principal, o consecință a restricțiilor la export, conform descrierii din considerentul 41. Cu toate acestea, Uniunea nu deține niciun control asupra acestor mecanisme, iar restricțiile la export pot fi îndepărtate de către guvernul chinez în orice moment, provocând o amenințare serioasă de inundare a pieței Uniunii de către exporturile de produs în cauză din China.
(145)
Chiar și în cazul în care restricțiile la export rămân în vigoare, ar trebui subliniat faptul că actualele volume de exporturi chinezești la nivel mondial depășesc consumul total din Uniune.
(146)
Se poate anticipa în mod justificat, având în vedere atractivitatea pieței UE conform descrierii din considerentele 40-49 de mai sus, că, în cazul abrogării măsurilor, cel puțin o parte dintre exporturile chineze actuale ar fi redirecționate către piața Uniunii, mai ales dat fiind faptul că, foarte curând, RPC se va confrunta cu o creștere a concurenței pe piețele sale tradiționale asiatice, ca urmare a unei capacități suplimentare de producție a Malaysiei, astfel cum se explică în considerentul 44 de mai sus.
(147)
Expirarea taxelor antidumping combinată cu concurența mai acerbă din Asia vor face, cu siguranță, ca piața Uniunii să devină o destinație atrăgătoare pentru exportatorii chinezi. În acest context, se reamintește faptul că, înainte de instituirea măsurilor, China a fost un exportator important către piața Uniunii.
(148)
În cele din urmă, nivelul actual al prețurilor de export chineze, amploarea marjei de dumping constatate și existența unei subcotări semnificative a prețurilor confirmă faptul că, în absența măsurilor antidumping, concurența neloială exercitată de exporturile chineze va reapărea, cauzând un prejudiciu material industriei din Uniune.
(b) Rusia
(149)
Pe parcursul anchetei de reexaminare s-a stabilit faptul că producția produsului în cauză în Rusia în cursul PAR a fost de 633 000 de tone, în timp ce capacitatea de producție este estimată la 900 000 de tone. Aceasta lasă aproximativ 267 000 de tone de capacitate de producție neutilizată, care este suficientă pentru a aproviziona o treime din cererea Uniunii.
(150)
În ceea ce privește exporturile ruse de produs în cauză, ar trebui să se remarce faptul că Rusia exportă, în prezent, 73 % din producția sa. Pe lângă Uniune, celelalte piețe de export tradiționale sunt SUA, Japonia și Coreea de Sud. Având în vedere creșterea concurenței pe piețele asiatice, astfel cum se descrie în considerentul 44 de mai sus, există indicii clare care arată că cele mai multe dintre aceste fluxuri comerciale vor fi redirecționate către Uniune, în cazul abrogării măsurilor antidumping. Acest efect ar putea fi accentuat și mai mult în cazul în care ancheta antidumping aflată în desfășurare în SUA cu privire la importurile din Rusia (ca urmare a anchetei deschise în iulie 2013) ar conduce la instituirea de măsuri.
(151)
În această privință, un producător-exportator din Rusia a susținut că instituirea de taxe în SUA pentru ferosiliciul originar din Rusia este puțin probabilă. Pentru a susține această afirmație, au fost furnizate unele constatări neoficiale din cadrul anchetei aflate în curs de desfășurare. Cu toate acestea, producătorul nu furnizează documente justificative care să îi susțină afirmațiile și, dat fiind că ancheta antidumping realizată în SUA a fost deschisă și este încă în curs de desfășurare, instituirea de măsuri nu poate fi exclusă.
(152)
Expirarea taxelor antidumping combinată cu concurența mai acerbă pe piețele lor principale de export vor face, cu siguranță, ca piața Uniunii să devină o destinație atrăgătoare pentru exportatorii ruși. În acest context, se reamintește faptul că, înainte de instituirea măsurilor, Rusia era un exportator important pe piața Uniunii și este încă prezentă pe aceasta, în pofida a cinci ani de aplicare a măsurilor.
(153)
În cele din urmă, ar trebui subliniat faptul că amenințarea pe care o reprezintă Rusia în ceea ce privește volumul exporturilor este completată de politica sa în materie de prețuri pe piețele de export. Atât ancheta inițială, cât și ancheta actuală în perspectiva expirării măsurilor, au arătat că practica de dumping a Rusiei pare a fi structurală: prețul său de export este, în mod sistematic, mai mic decât prețul practicat pe piața internă din Rusia. În plus, prezenta anchetă confirmă faptul că prețurile importurilor din Rusia încă subcotează prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune.
4. Concluzie
(154)
Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată disponibilă în țările în cauză, continuarea dumpingului și capacitatea scăzută a exportatorilor din China și din Rusia de a vinde pe piețe principale ale altor țări terțe, capacitatea limitată a exportatorilor chinezi de a vinde pe alte piețe principale din țări terțe, fapt care crește atractivitatea pieței Uniunii, se consideră că abrogarea măsurilor ar fragiliza poziția industriei din Uniune pe piața de bază și că prejudiciul suferit ar reapărea din cauza probabilității destul de mari ca importurile din China și din Rusia să se realizeze la prețuri de dumping.
(155)
Nu există motive pentru a crede că îmbunătățirea performanței industriei din Uniune datorită măsurilor în vigoare s-ar menține sau s-ar consolida dacă măsurile ar fi abrogate. Dimpotrivă, există condiții favorabile pentru o redirecționare probabilă a importurilor din țările în cauză către piața Uniunii, la prețuri de dumping și în cantități considerabile, iar acest lucru ar putea submina evoluțiile pozitive de pe piața Uniunii care au fost înregistrate în cursul perioadei examinate. Importurile la preț de dumping preconizate ar putea exercita presiuni asupra prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune, făcând-o să piardă cote de piață, și ar avea un impact negativ asupra performanței financiare a industriei Uniunii, care este încă vulnerabilă.
(156)
În această privință, am primit un comentariu din partea unui producător-exportator din Rusia, care susține că reapariția prejudiciului nu se poate fundamenta pe simpla posibilitate a reapariției prejudiciului, ci mai degrabă pe probabilitatea acestuia. Cu toate acestea, ancheta a evidențiat o serie de elemente concrete, printre care faptul că practicile de dumping ale producătorilor ruși nu au încetat și existența unei capacități neutilizate în Rusia. În plus, este o realitate faptul că consumul din Uniune este mai scăzut în PAR decât înaintea anchetei inițiale. În cele din urmă, la nivel global, se preconizează o cantitate mai mare de produse, în special pe piața asiatică. Aceste elemente considerate împreună conduc, cu certitudine, la concluzia că, pe baza datelor disponibile, în cazul în care se va permite expirarea măsurilor, industria din Uniune va suferi din nou un prejudiciu generat de importurile care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(157)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor existente ar fi împotriva interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(158)
Dat fiind că această anchetă este o reexaminare a măsurilor în vigoare, ea a permis evaluarea oricărui impact negativ nejustificat al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
2. Interesul industriei din Uniune
(159)
În considerentul 154 de mai sus s-a concluzionat că situația industriei din Uniune ar suferi, probabil, o deteriorare gravă în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor antidumping. În consecință, menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, deoarece producătorii din Uniune ar trebui să fie capabili să își mențină volumul vânzărilor, cota de piață, rentabilitatea și situația lor economică, în general, pozitivă. În caz contrar, suprimarea măsurilor ar amenința în mod serios viabilitatea industriei din Uniune, deoarece există motive să se preconizeze o reorientare a importurilor chineze și ruse către piața Uniunii, la prețuri de dumping și în cantități considerabile, fapt care ar determina o reapariție a prejudiciului.
3. Interesul utilizatorilor
(160)
În cadrul reexaminării actuale, 10 utilizatori din Uniune (turnătorii și producători de oțel) au cooperat cu Comisia. Patru dintre răspunsuri au constat în observații generale, în timp ce doar șase dintre acestea au cuprins răspunsuri complete la chestionar. Pe baza acestor date, s-a stabilit că impactul avut de costul produsului în cauză este, în medie, de aproximativ 1 % din costul total de producție al utilizatorilor și că acesta nu atinge procentul de 2 % pentru niciunul dintre utilizatorii care au cooperat. Astfel, deși unii dintre utilizatori au suferit pierderi în 2011 și în cursul PAR, acest fapt nu poate fi pus pe seama existenței taxelor antidumping la importurile de FeSi.
(161)
Ar trebui să se țină cont de faptul că, în cursul anchetei inițiale, cota de piață a Chinei și a Rusiei a fost de aproximativ 40 % din piața Uniunii, iar taxele vamale pentru aceste două țări variază între 15,6 % și 31,2 %. Prin urmare, impactul potențial al expirării taxelor ar putea fi estimat ca fiind o economie medie de cel mult 0,1 % (calculată pe baza unei cote de piață de 40 % pentru țările care fac obiectul măsurilor și a unei taxe ad valorem medii de 20 %). Din acest motiv, este puțin probabil ca expirarea taxei să aibă un efect în sensul redresării rentabilității utilizatorilor care au suferit pierderi în cursul ultimilor doi ani ai perioadei examinate. În plus, date fiind natura produsului și numărul mare de surse de aprovizionare disponibile pe piață, utilizatorii pot să schimbe furnizorii cu ușurință.
4. Interesul importatorilor
(162)
Toți importatorii cunoscuți au fost informați cu privire la deschiderea reexaminării. Niciun importator al produsului în cauză nu a răspuns la chestionarul de eșantionare anexat la avizul de deschidere. Ancheta a arătat că importatorii pot cumpăra cu ușurință de la surse diferite care sunt disponibile în prezent pe piață, în special de la industria din Uniune și de la exportatorii din principalele țări terțe care vând la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. De asemenea, în lipsa interesului din partea importatorilor, s-a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar contraveni interesului acestora.
5. Concluzie
(163)
Având în vedere cele menționate mai sus, se consideră, în concluzie, că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(164)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei notificări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, atunci când acestea erau întemeiate.
(165)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originar din RPC și din Rusia, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 172/2008 al Consiliului, ar trebui menținute.
(166)
Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor,
(167)
Comitetul instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul de bază nu a emis niciun aviz,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de ferosiliciu care se încadrează, în prezent, la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90 și care este originar din Republica Populară Chineză și din Rusia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate mai jos este după cum urmează:
Țară
Societatea
Nivelul taxei antidumping (%)
Cod adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Toate celelalte societăți
31,2
A999
Rusia
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Toate celelalte societăți
22,7
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil societăților incluse în categoria "toate celelalte societăți".
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 aprilie 2014.